Справа 688/1787/25
№ 2/688/867/25
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

25 липня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Стаднічук Н. Л., розглянувши в письмовому провадженні цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

22.04.2025 АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «АКЦЕНТ-БАНК» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № АВНОСТ59104757 від 05.07.2024 року в сумі 54237,98 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач послався на те, що ОСОБА_1 приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг. 05.07.2024, будучи клієнтом банку, уклала з банком кредитний договір № АВН0СТ59104757 про надання кредиту в сумі 39500,00 грн строком на 36 місяців (до 04.07.2027) зі сплатою процентів в розмірі 85,00 щорічно. Станом на 22.04.2025 заборгованість відповідача за цим кредитним договором становить 54237,98 грн, яка складається з: 38484,75 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 14927,52 грн - загальний залишок заборгованості за процентами, 825,71 грн загальний залишок заборгованості за пенею.

2. Рух справи

Ухвалою суду від 20 травня 2025 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 25 липня 2025 року визначено розглядати справу в заочному порядку.

3. Аргументи учасників справи

Представник позивача Шкапенко О. В. в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти розгляду справи в заочному порядку із винесенням заочного рішення у справі.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзиву на позов не подала.

4. Фактичні обставини, встановлені судом

05.07.2024 ОСОБА_1 підписала заяву про надання послуги «Швидка готівка» № AВН0СТ59104757 від 2024-07-05, якою просила надати їй кредит в АТ «А-Банк» в сумі 39500,00 грн строком на 36 місяців з процентною ставкою (фіксована) - 85% на рік. Розмір щомісячного платежу становить 3096,57 грн. Номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту, - 021163.

Пунктом 19 кредитного договору передбачено, що у випадку порушення зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу.

Заяву підписано електронним підписом.

Згідно з меморіальним ордером № TR.37184935.41488.65455 від 05.07.2024 ОСОБА_1 отримала кредит в сумі 39500,00 грн за договором № AВН0СТ59104757 від 05.07.2024.

З виписки по кредиту за період з 05.07.2024 по 21.04.2025 вбачається, що АТ «АКЦЕНТ-БАНК» відкрило на ім`я ОСОБА_1 рахунок та надало кредитні кошти.

Згідно з розрахунком позивача станом на 22.04.2025 заборгованість відповідача за договором № AВН0СТ59104757 від 05.07.2024 становить 54237,98 грн та складається з:

-38484,75 грн заборгованість за тілом кредиту,

-14927,52 грн - заборгованість за процентами за період з 05.07.2024 по 22.04.2025,

-825,71 грн заборгованість за пенею.

5. Норми права, які застосував суд

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника проценти від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлено розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки НБУ.

Частиною другою статті 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), тов. разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».

Відповідно до статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. У разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статтею 12 Закону якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною першою статті 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

24.02.2022 на території України введено воєнний стан Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022, строк дії якого продовжено Указом Президента від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 15.03.2022 № 2119-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 21.04.2022 № 2212-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 22.05.2022 № 2263-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджений Законом від 16.11.2022 № 2738-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 06.02.2023 № 58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 07.02.2023№ 2915-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 01.05.2023 № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 02.05.2023 № 3057-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 27.07.2023 № 3275-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 06.11.2023 № 734/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 08.11.2023 № 3429-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 05.02.2024 № 49/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджений Законом від 06.02.2024 № 3564-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 06.05.2024 № 271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 08.05.2024 № 3684-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Указом Президента від 23.07.2024 № 469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 23.07.2024 № 3891-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"»

Закон від 29.10.2024 № 4024-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та Закон від 29.10.2024 № 4025-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку проведення загальної мобілізації», Указом Президента від 28.11.2024 № 740/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 15.01.2025 № 4220-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"», Указом Президента від 15.04.2025 № 235/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом від 16.04.2025 № 4356-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"» до 07.08.2025.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

6. Висновки суду

З огляду на те, що відповідачка не виконує умови кредитного договору: не повертає банку вчасно кредитні кошти та не сплачує проценти, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги банку про стягнення з неї заборгованості за кредитним договором сумі 53412,27 грн, в тому числі: тіло кредиту 38484,75 грн, відсотки 14927,52 грн підлягають задоволенню.

Оскільки пеня за невиконання умов договору нарахована під час воєнного стану, а тому підлягає списанню, суд дійшов висновку, що у стягненні з відповідача пені в сумі 825,71 грн слід відмовити.

7. Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи часткове задоволення позову на 98,4%, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2383,64 грн (2422,40 х 98,4%).

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 81, 82, 141, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» (49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, ) заборгованість за кредитним договором AВН0СТ59104757від 05.07.2023 в сумі 53412 (п`ятдесят три тисячі чотириста дванадцять) грн 27 коп., з яких: 38484,75 грн заборгованість за кредитом, 14927,52 грн заборгованість за процентами.

В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АКЦЕНТ-БАНК» (49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, ) судовий збір в сумі 2383,64 грн.

Відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне судове рішення складено 25 липня 2025 року.

Суддя Н. Л. Стаднічук