Справа № 589/429/14-ц
Провадження № 2-р/589/2/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Лєвши С.Л.,

з участю секретаря судового засідання Новик О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду в місті Шостка цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення рішення ухваленого 17 березня 2014 року у цивільній справі №589/429-14-ц р. за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про встановлення факту належності на праві власності 1/3 частини квартири померлій, про визнання права власності на 1/3 частину квартири по спадщини та про встановлення факту належності гаража померлій та про визнання права власності на нього по спадщині,-

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2025 року ОСОБА_4 звернулася до Шоскинського міськрайонного суду Сумської області із заявою, в якій просить роз`яснити рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області, яке ухвалено 17 березня 2014 року у цивільній справі №589/429-14-ц р. за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про встановлення факту належності на праві власності 1/3 частини квартири померлій, про визнання права власності на 1/3 частину квартири по спадщини та про встановлення факту належності гаража померлій та про визнання права власності на нього по спадщині.

В судове засідання заявник ОСОБА_4 та її представник адвокат Рязанець Андрій Анатолійович не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлені. Представник заявника адвокат Рязанець А.А. надав заяву в якій просить розглядати справу за його відсутності та відсутності заявника, заяву про роз`яснення рішення підтримує в повному обсязі. (а.с.94)

В судове засідання представник Виконавчого комітету Шосткинської міської ради не з`явилася, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином. (а.с.92)

Відповідно до ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Як роз`яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Як вбачається зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, вбачається, що заявник просить суд роз`яснити рішення в частині щодо визнання за ОСОБА_2 саме права власності на спадщину за законом після померлої ОСОБА_5 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Підставою для подання заяви про роз`яснення судового рішення є його незрозумілість.

Отже, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, а також (або) для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Як вбачається з мотивувальної частини та резолютивної частини рішення ухваленого Шосткинським міськрайонним судом Сумської області 17 березня 2014 року вбачається, що судом встановлено:

- факт належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 24 квітня 1997 року органом приватизації ВЖРЕУ м. Шостка та визнано за ОСОБА_2 право на спадщину за законом після померлої на 1/3 частину вищевказаної квартири, яка згідно технічного паспорту складається із наступних приміщень: кімнати 1- 17,1 кв.м., кухні площею 4.9 кв.м., вбиральні /поєднаної/ площею 2.9 км. м., коридору площею 3 кв.м., передпокою 2.1 кв.м.;

- факт належності гаражу розташованого за адресою АДРЕСА_2 розміром 28.9 кв.м. померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 та визнано за ОСОБА_2 право власності по спадщині за законом на вказаний гараж.

Отже, спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття. Порушене право спадкоємця на спадкове майно, яке не зареєстроване у відповідному законом порядку та не має правовстановлюючого документу, може бути захищене в порядку позовного провадження шляхом подання позову про встановлення факту належності на праві власності нерухомого майна, або його частини померлому та визнання права власності на спадкове майно.

Тобто, в рішенні чітко зазначено мотиви прийняття рішення, встановлені факти належності померлій особі частини нерухомого майна та відповідно було визнано права власності на частину спадщини за законом за позивачем ОСОБА_2 . Отже, з контексту рішення зрозуміло, що мова йде про визнання права власності на спадщину.

Враховуючи викладене суд вважає, що слід роз`яснити судове рішення, без зміни змісту цього судового рішення та зазначити, що рішення в частині визнання за ОСОБА_2 право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_5 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , є підтвердженням факту визнання за позивачем права власності на вищезазначене спадкове майно.

Керуючись ст. 258-261, 271 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення ухваленого 17 березня 2014 року у цивільній справі №589/429-14-ц р. за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради, третя особа ОСОБА_3 , про встановлення факту належності на праві власності 1/3 частини квартири померлій, про визнання права власності на 1/3 частину квартири по спадщини та про встановлення факту належності гаража померлій та про визнання права власності на нього по спадщині задовольнити.

Роз`яснити, рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ухваленого 17 березня 2014 року у цивільній справі №589/429/14-ц р. за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Шосткинської міської ради, третя особа ОСОБА_3 , про встановлення факту належності на праві власності 1/3 частини квартири померлій, про визнання права власності на 1/3 частину квартири по спадщини та про встановлення факту належності гаража померлій та про визнання права власності на нього по спадщині, зазначивши, що вказане рішення в частині визнання за ОСОБА_2 права на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 є підтвердження факту визнання права власності на спадщину за законом після померлої після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 за позивачем ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша