Справа № 298/1013/25
Номер провадження 2-о/298/18/25
УХВАЛА

29 липня 2025 року с-ще Великий Березний

Суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Ротмістренко О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Ставенська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Горват І.І., звернувся до суду з вказаною заявою.

Порядок розгляду судом справ про визнання особи недієздатною унормовано в положеннях глави 2 ЦПК України.

Так, в ч. 3 ст. 296 ЦПК України встановлено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Відповідно до положень ст. ст. 2, 3 СК України Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Отже, системний аналіз вказаних норм Сімейного кодексу України дає можливість дійти висновку, що заявник ОСОБА_1 не являється членом сім`ї чи близьким родичем в розумінні СК України по відношенню до своєї тітки ОСОБА_2 , відносно якої ним подано до суду заяву про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Правильність такого висновку, зокрема, про те, що такі особи, як: тітка, дядько та племінники, не віднесені законом, у контексті ч.3 ст.296 ЦПК України, саме до близьких родичів, підтверджено постановою Верховного Суду від 11 червня 2019 року (справа №130/2391/18, провадження №61-1307св19), якою ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви заявнику залишено без змін, у зв`язку з тим, що Верховним Судом встановлено, що останній не має процесуальної дієздатності для пред`явлення даної заяви, оскільки не є близьким родичем особи, щодо якої вирішується питання про визнання її недієздатною та встановлення опіки.

Подібні висновки містяться й у постанові Верховного Суду від 20 січня 2022 року (справа №752/24219, провадження №61-16373св21).

Відтак, заявник не входить до суб`єктного складу осіб, визначеного ч.3 ст.296 ЦПК України, яким законом надано право на звернення до суду із заявою про визнання недієздатною громадянки ОСОБА_2 , оскільки доказів того, що заявник є членом сім`ї ОСОБА_2 , чи її близьким родичем, до заяви не додано. Долучені до заяви не підтверджують той факт, що заявник та ОСОБА_2 ведуть спільне господарство, в них наявний спільний бюджет, спільні витрати тощо, що давало б підстави визначити їх як члени сім`ї.

Суд зауважує, що процесуальною правосуб`єктністю на подання заяви про визнання особи недієздатною наділені не всі родичі такої особи, а лише члени сім`ї, у тому числі близькі родичі (частина третя статті 296 ЦПК України). Близькі родичі це фактично особи, які мають особливі права та обов`язки через тісні стосунки між собою. ОСОБА_2 , яка є тіткою заявника ОСОБА_1 , згідно з визначеним у законодавстві України переліком таких осіб, не входить до числа його близьких родичів.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 лютого 2024 року у справі №372/3474/21.

Крім того, у вказаній постанові Велика Палата також зробила висновок і про те, що спільне проживання заявника з особою, над якою заявник бажає здійснювати опіку, протягом виконання роботи по догляду за останнім, не має ознак сімейних відносин між ними.

В ст. 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом ІV ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладених мотивів та норм закону, враховуючи, що до суду звернулася особа, яка за положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України не наділена таким правом, тобто, не має процесуальної дієздатності, позовна заява підлягає поверненню заявнику.

При цьому повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185, ст. ст. 260, 294, 296, 354, 355 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Горват Іван Іванович, де заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Ставенська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна, повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали про повернення заяви у справі направити заявнику та його представнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Закарпатського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ротмістренко О.В.