Справа № 308/5273/25
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 липня 2025 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області
в особі: головуючої судді Крегул М.М. .,
з участю секретаря судових засідань Мішко М.М. ,
представника відповідача ОСОБА_1 - Бачинської А.В.
розглянувши питання про прийняття зустрічного позову про стягнення аліментів, у справі за позовом адвоката Пересоляка Олександра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -
У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна за позовом адвоката Пересоляка Олександра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.
Від відповідача Горняк Р.М. до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей, в якій просить: постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження; стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дітей - сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі по 4000 грн. на кожну дитину.
Від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Пересоляка О.С. до суду надійшла заява, в якій просить відмовити в об`єднанні в одне провадження вимог за зустрічним позовом з первісним позовом, відмовити у прийняття зустрічної позовної заяви та відмовити у задоволенні клопотання про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Доводи заяви зводяться до того, що відповідач ОСОБА_1 у зустрічній позовній заяві не наводить жодних обґрунтованих підстав для застосування ст. 193 ЦПК України й умов пред`явлення зустрічного позову в одному провадженні у справі за позовом про розірвання шлюбу. Задоволення зустрічного позову про стягнення аліментів ніяким чином не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову про розірвання шлюбу, а подання такого зустрічного позову про стягнення аліментів не доводить відсутність у позивача підстави на задоволення первісного позову про розірвання шлюбу.
У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Бачинська А.В. просила прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду із первісною позовною заявою.
Позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, однак у матеріалах справи міститься заява адвоката Пересоляка О.С., в якій просить розгляд справи провести без їх участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання також не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи.
Заслухавши пояснення представника відповідача щодо питання про прийняття зустрічногї позовної заяви, дослідивши первісну та зустрічну позовні заяви, і додані до них документи, приходжу до наступного висновку.
Первісний позов у справі №308/5273/25 заявлено адвокатом Пересоляком О.С., який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (ч.1 ст.188 ЦПК України).
Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.
Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.
Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.
Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.
Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайнного суду Закарпатської області від 16.04.2025 року відкрито провадження у справі за позовом адвоката Пересоляка О.С., який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до пункту 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.
Судом встановлено, що предметом первісного позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача про припинення шлюбних правовідносин.
Натомість, предметом зустрічного позову є матеріально-правові вимоги про стягнення аліментів на утримання дітей спрямованих на забезпечення їх нормального фізичного, духовного та морального розвитку.
При цьому, відповідач ОСОБА_1 у зустрічній позовній заяви просить суд постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Таким чином, враховуючи предмет первісної та зустрічної позовної заяви, вимоги відповідача ОСОБА_1 у зустрічній позовній заяві про перехід розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд приходить до переконання, що об`єднання первісного та зустрічного позову призведе до ускладнення розгляду справи про розірвання шлюбу.
Отже, спільний розгляд позовів істотно розширить предмет доказування та також ускладнить розгляд справи, оскільки , первісний позов про розірвання шлюбу і зустрічний позов про стягнення аліментів на утримання дітей не пов`язані між собою, вимоги за даними позовами не можуть зараховуватись, суд вважає, що їх спільний розгляд є недоцільним, а тому, не приймає до спільного розгляду зустрічну позовну заяву про стягнення аліментів на утримання дітей.
При цьому, повернення зустрічного позову жодним чином не обмежує право відповідача ОСОБА_1 за первісним позовом звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.
Керуючись ст.ст. 188, 193,194,260 ЦПК України, суд, -
Відмовити в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, у справі за позовом про розірвання шлюбу.
Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів повернути заявнику із доданими матеріалами. Копію зустрічного позову долучити до матеріалів справи.
Роз`яснити відповідачу право на подання позову в загальному порядку.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 30.07.2025 року о 15 годині 00 хв.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Крегул М.М.