Провадження № 2/638/3175/25
УХВАЛА

Іменем України

07 липня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Смирнова В.А.

за участю секретаря судового засідання Євженко О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження в м. Харкові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

27 грудня 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 січня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

02 грудня 2025 року ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова проведено заочний розгляд справи та прийнято заочне рішення за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким позов «Універсал Банк» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 144269 грн. 26 коп. та судовий збір у розмірі 2684 грн. 00 коп.

18 грудня 2024 року до Дзержинського районного суду м. Харкова від представника відповідача надійшла заява про скасування зазначеного заочного рішення.

03 лютого 2025 року ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2024 року у справі № 638/21083/23 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 задоволено, заочне рішення скасовано, призначено справу до розгляду.

24 квітня 2025 року ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова клопотання представника ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено, витребувано у Акціонерного товариства «Універсал Банк» актуальний розрахунок заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором б/н від 27.10.2017 року з врахуванням платежів, здійснених ОСОБА_1 .

На виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 квітня 2025 року від представника Акціонерного товариства «Універсал Банк» надійшла заява, в якій він повідомив суд, що станом на 25.04.2025 відповідач у повній мірі задовольнила позовні вимоги банку та повністю погасила заборгованість, що підтверджується випискою доданою до цієї заяви.

Від представника відповідача - Коваль Олександра Юрійовича надійшло клопотання, яким просить суд закрити провадження у справі у зв`язку з виконанням позовних вимог та відсутністю предмету спору.

В судове засідання, представник Позивача не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином, про причину неявки суду не повідомив.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про судове засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, у клопотанні про закриття провадження по справі представник відповідача просив розгляд справи проводити за відсутності відповідача та його представника.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Згідно правових висновків, які викладені у постановах Верховного Суду від 13 травня 2020 року у справі №686/20582/19-ц та від 15 квітня 2020 року у справі № 538/1426/13 закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) відступив від висновку, сформульованого у зазначених постановах, конкретизувавши його таким чином: закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно достатті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

Відповідно до правового висновку Верховного Судуу складі Об`єднаної палати Касаційногоцивільного суду,викладеного упостанові від20.09.2021 у справі №638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21), суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Судом встановлено, що порушене право позивача відновлено відповідачем у повному обсязі та погашено наявну заборгованість, що підтверджується заявою представника позивача про надання доказів, поданою до Шевченківського районного суду м. Харкова від 28 квітня 2025 року, разом з деталізованою випискою про рух коштів по картці та довідкою про заборгованість від 25 квітня 2025 року, відповідно до яких заборгованість ОСОБА_1 станом на 25 квітня 2025 року становить 0.00 грн.

Враховуючи, що станом на день розгляду справи заборгованість погашена відповідачем у повному обсязі, у зв`язку з чим між сторонами не залишилося неврегульованих питань, суд вважає, що предмет спору між сторонами відсутній, а тому провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись ст. ст. 142, 255, 352, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - закрити у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Копію ухвали направити сторонам по справі для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя В.А. Смирнов