Справа № 375/1546/25
Провадження № 2/375/801/25
УХВАЛА

25 липня 2025 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., вивчивши матеріали позовної заяви Рокитнянської селищної ради Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, в якому просив:

зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером :08:001:0046 шляхом демонтажу (знесення) паркану, з подальшим відшкодуванням витрат.

Позовна заява містить клопотання Рокитнянської селищної ради Київської області про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до 1 серпня 2025 року.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору обгрунтоване тим, що в Україні введено правовий режим воєнного стану, а тому, казначейські розрахунки здійснюються на підставі Постанови КМУ «Про затвердження порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану» від 09.06.2021 року №590. Казначейство та органи Казначейства здійснюють платежі за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунку у три черги. При цьому, оптата судового збору з місцевого бюджету вказаного переліку не входить. Позивач вбачає підстави задовольнити клопотання з огляду на майновий стан та регламент діяльності позивача, який не дозволяє сплачувати судовий збір раніше, ніж відкрите провадження у справі.

Водночас, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4 ХІ.1950), а також Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81) 7, прийнята Комітетом Міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Разом з тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 зазначеної Конвенції та прецедентну практику Європейсого суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі"), сплата судових витрат не повиння перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

За таких обставин на підставі ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», позивач просив задовольнити його клопотання.

Надаючи правову оцінку вищевказаному клопотанню, суд зазначає про таке.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави звільнення від сплати судового збору встановлені ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»

Згідно ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але недовше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину -інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто, законодавець передбачив можливість відстрочки сплати судового збору лише з підстав, пов`язаних із майновим станом сторони.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки від сплати судового збору.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Водночас звільнення від сплати, відстрочення або розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам та органам місцевого самоврядування певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, клопотання дійшов висновку, що клопотання Рокитнянської селищної ради Київської області про відстрочення оплати судового збору задоволенню не підлягають, при цьому виходить з того, що обставини, на які позивач посилається, не є підставою для відстрочення оплати судового збору; інші підстави позивачем не вказані.

При цьому, позовна заява повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. 175, 177ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року передбачено справляння юридичною особою судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру.

Так, відповідно до статті 4 зазначеного Закону, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (який становить 3 028 грн 00 коп).

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач судовий збір не сплатив.

Таким чином, вказаний недолік перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.185 ЦПК України).

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, а саме додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, на виконання даної ухвали суду позивачем має бути надано суду оригінал або копію платіжного документу про сплату судового збору на рахунок Рокитнянського районного суду Київської області у розмірі 3028,00 грн із зазначенням у платіжному документі відомостей про сплату судового збору із призначенням платежу.

Керуючись статями 136, 175,177, 185 ЦПК України, ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача Рокитнянської селищної ради Київської області про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви відмовити.

Позовну заяву Рокитнянської селищної ради Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою - залишити без руху, надавши позивачу для усунення зазначених недоліків строк 5 (п`ять) днів з дня вручення позивачу даної ухвали.

Попередити позивача, що в разі не виправлення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Олена БАНАХ-КОКУС