УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Воловіченко Л. В.,

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання майна особистою приватною власністю та встановлення порядку користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання майна особистою приватною власністю та встановлення порядку користування квартирою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 жовтня 2022 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Аксьонову Н. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2022 року вказану позовну заяву залишено без руху.

16 листопада 2022 року позивачем усунуто недоліки.

18 листопада 2022 року ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

24 травня 2023 року ухвалою суду задоволено заяву представника відповідача про відвід судді Аксьонової Н. М. та передано справу для розгляду іншому судді, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 червня 2023 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Митрофанову А. О.

05 червня 2023 року ухвалою суду вказану справу прийнято до розгляду головуючим суддею Митрофановою А. О.

22 липня 2023 року судді передано зустрічну позовну заяву про визнання майна особистою приватною власністю та встановлення порядку користування квартирою, подану ОСОБА_2

29 листопада 2023 року ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, прийнято зустрічну позовну заяву до провадження та об`єднано водне провадження з первісним позовом.

Розпорядженням керівника апарату суду Щерби А. від 02 лютого 2024 року № 45 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/14299/22, провадження № 2/760/1412/24, у зв`язку з відрахуванням головуючого судді Митрофанової А. О. зі штату суду, пов`язаного із закінченням строку відрядження, відповідно до наказу голови суду від 01 лютого 2024 року № 7-К.

На підставі вищевикладеного та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою суду від 13 лютого 2024 року вищевказану справу прийнято до розгляду головуючим суддею Ішуніною Л. М. та призначено підготовче судове засідання.

11 червня 2025 року представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) подала до суду клопотання про витребування у ГУ ДПС у м. Києві відомостей про джерела отримання доходів - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період 11 липня 2001 року по 15 серпня 2005 року, а саме з часу реєстрації шлюбу сторін по справі до набуття спірної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відсутність доходу сторін по справі за вказаний період у достатньому обсязі для придбання зазначеної нерухомості, підтверджує твердження ОСОБА_2 про те, що джерелом походження коштів на придбання спірної квартири є саме кошти, отримані від продажу його дошлюбного майна.

Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) в судовому засіданні просила задовольнити клопотання в повному обсязі.

Представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Суд, вислухавши сторін, вивчивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою-четвертою статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

При цьому, згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Ураховуючи викладене, що сторона позивача не має можливості самостійно отримати вищевказані докази, а також те, що витребувані докази мають юридичне значення для повного та об`єктивного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання про витребування доказів.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 83, 84, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) - адвоката Чучковської Анни Вячеславівни про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у ГУ ДПС у м. Києві відомості про джерела отримання доходів - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 11 липня 2001 року по 15 серпня 2005 року.

Зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали надати витребувані докази.

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. М. Ішуніна