КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/5637/25 Головуючий у І інстанції - Саламон О.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

установив:

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Просила суд, стягнути з ОСОБА_2 на свою користь пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 199711,85 грн.

У травні 2025 року представник ОСОБА_1 - Лукацька Л.Г. звернулась до суду першої інстанції із заявою про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів.

В обґрунтування заяви зазначала про неможливість прибути в судове засідання, призначене на 29 травня 2025 року о 10 год 00 хв в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва, у зв`язку із зайнятістю в розгляді іншої справи.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2025 року заяву адвоката Лукацької Л.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про проведення судового засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на те, що вона постановлена з порушенням норм процесуального права, та з невідповідністю висновків суду обставинам справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, посилається на те, що позов подано нею, як матір`ю, в інтересах неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , що прямо зазначено в тексті (в назві) позовної заяви.

Вказує, що адвокат Лукацька Л.Г. призначена наказом Північного МЦ з надання БПД саме для надання допомоги ОСОБА_3 , отже, участь адвоката в цій справі відповідає предмету доручення.

Зазначає, що адвокат Лукацька Л.Г. повідомила про неможливість бути присутньою фізично в судовому засіданні, а це об`єктивна причина, що пов`язана з виконанням інших професійних обов`язків. Відмова у відеозв`язку є обмеженням права на захист і порушує принцип доступу до правосуддя, гарантований ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Просила суд, скасувати ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2025 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції із залученням адвоката Лукацької Л.Г. у режимі відеоконференції.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.

Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої ст. 353 цього Кодексу, в тому числі про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відмовляючи у прийнятті до розгляду та повертаючи заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, суд першої інстанції виходив з того, що з наданого адвокатом доручення від 01 квітня 2025 року вбачається, що наказом Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги від 01 травня 2024 року №15/аг, призначено адвоката Лукацьку Л.Г. для надання безоплатної правничої допомоги ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий не є стороною у вказані справі, а тому, суд першої інстанції дійшов висновку, що заяву про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції подано та підписано особою, яка не має права її підписувати.

З висновками суду першої інстанції погоджується і колегія суддів, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також узгоджуються з вимогами законодавства з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною 1 ст. 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (ч. 1 ст. 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Відповідно до вимог вищевказаної статті проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Питання участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції регулюється ст. 212 ЦПК України, ч. 5 якої передбачено, що суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом, тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду.

З матеріалів справи вбачається, що адвокат Лукацька Л.Г. у травні 2025 року подала заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів, в інтересах позивача ОСОБА_1 .

Разом з тим, з наданого адвокатом доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 01 квітня 2025 року №004-2603371 вбачається, що наказом Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги від 01 травня 2024 року №15/аг, призначено адвоката Лукацьку Л.Г. для надання безоплатної правничої допомоги ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий не є стороною у вказані справі.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у ст. 183 ЦПК України.

За вимогами ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Підписання та/або подання заяв у цивільному процесі по своїй суті є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За приписами ч.ч.1,2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1)договір про надання правової допомоги; 2)довіреність; 3)ордер; 4)доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Враховуючи вищезазначене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що заява Лукацької Л.Г., яка подана в інтересах позивача, про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів подано та підписано особою, яка не має права її підписувати, оскільки з доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 01 квітня 2025 року №004-2603371 вбачається, що Лукацьку Л.Г. призначено адвокатом для надання безоплатної правничої допомоги ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий не є стороною у вказані справі.

Тому, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про повернення зазначеної вище заяви без розгляду.

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано.

Доводи апеляційної скарги апеляційним судом оцінюються критично, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, адвокат Лукацька Л.Г. 19 травня 2025 року, в інтересах позивача, повторно звернулась до суду першої інстанції із заявами про проведення судового засідання у зазначеній вище справі, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Так, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року вказану заяву Лукацької Л.Г. , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , було задоволено, та постановлено провести судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Отже, за наведених обставин, апеляційний суд приходить до переконання про те, що оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції з дотриманням норм процесуального права, судом першої інстанції в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382-384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч.3 ст.389 ЦПК України.

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба

Т.О. Писана