Справа №504/3863/22
Провадження №2-о/504/41/25
Доброславський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2025с-ще Доброслав

Доброславський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді - Барвенко В.К.,

присяжних Невмержицького В.С., Попілевич М.Ф.,

за участі секретаря Ориник М.В., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 5, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 за участі зацікавленої особи- органу опіки та піклування Южненської міської ради Одеського району Одеської області, про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із вказаною заявою в порядку окремого провадження, якою просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним, встановити над ним опіку.

Заявник уточнив заяву у серпні 2025 року, якою просив продовжити строк дії рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 02.12.2016 року, яким ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано недієздатним.

Заявник подав письмову заяву про розгляд справи у свою відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд присяжних вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав:

Рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області від 02.12.2016 року у справі № 504/536/16-ц ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано недієздатним.

Строк дії цього рішення не встановлений.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляд «Помірної розумової відсталості» (що відповідає діагностичним критеріям рубрики F71.0 за МКХ-100, внаслідок чого не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Згідно з ч.1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Таким чином, у суду є всі підстави для продовження дії рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 02.12.2016 року про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним.

Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Щодо встановлення опіки.

Згідно з ч. 1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до статті 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно зі статтею 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Згідно з ч.1 ст. 300 ЦПК України Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Сімейний кодекс України регулює зокрема сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини, між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком, між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому.

Водночас, Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням (стаття 2 СК України).

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство.

До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Кодекс законів про працю України передбачає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя (стаття 25-1 КЗпП України).

Положеннями статті 1 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що близькі особи - це члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта. Члени сім`ї: особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом; будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України і Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 затверджено Правила опіки та піклування, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за №387/3680 (далі - Правила).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Правил опіка (піклування) є особливою формою державної турботи, зокрема, про повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів.

Опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки.

Згідно з пунктами 2.1, 2.4 Правил опіка установлюється над неповнолітніми, які не досягли п`ятнадцяти років і залишились без піклування батьків, а також над громадянами, визнаними судом недієздатними внаслідок психічних захворювань.

При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб (п. 3.1 Правил опіки та піклування).

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, від 26 січня 2024 року у справі №742/887/23).

Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88.

Виходячи з аналізу частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном.

Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України.

При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника).

Судом встановлено, що відповідно до подання орагну опіки та піклування виконавчого комітету Южненської міської ради Одеського району Одеської області від 04.10.2024 року № 1351/18-06-02, на підставі рішення виконавчого комітету Южненської міської ради одеського району Одеської області № 992 від 14.02.2023 року, громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , доцільно призначити опікуном над двоюрідним братом- ОСОБА_2 .

Матеріалами справи доведено, що інших рідних осіб, які би мали можливість бути опікуном недієздатний ОСОБА_2 не має.

Рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області від 10.05.2006 року батька дитини ОСОБА_3 позбавлено батьківських прав., а у 2007 році батько дитини помер.

Мати дитини ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Опікунами повнолітнього ОСОБА_2 фактично від дня його повноліття були ОСОБА_1 та його мама ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 є людиною похилого віку, 1966 р.н.

ЇЇ чоловік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є людиною з інвалідністю ІІ ступеня.

ОСОБА_2 з дитинства проживає разом із тіткою та двоюрідним братом, який є заявником, що доведено матеріалами справи.

ОСОБА_1 має достатній дохід, для того аби бути опікуном двоюрідного недієздатного брата ОСОБА_2 , що встановлено судом зі змісту інформаційної відповіді від 01.08.2025 року.

Таким чином суд погоджується з органом опіки та піклування про те, що ОСОБА_1 є єдиною особою, яка може виконувати належним чином функції опікуна над недієздатним ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 39 ЦК України, ст. ст.258-260,295-299, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 за участі зацікавленої особи- органу опіки та піклування Южненської міської ради Одеського району Одеської області, про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки, задовольнити.

Продовжити дію рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 02 грудня 2016 року про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним.

Встановити строк дії судового рішення до 01.08.2027 року включно.

Задовольнити подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Южненської міської ради Одеського району Одеської області від 04.10.2024 року № 1351/18-06-02 та заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про встановлення опіки над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , опікуном над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на два роки, а саме до 01.08.2027 року включно.

Медичні матеріали щодо хворого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка наявна у справі, - повернути до КУ «Одеський обласний центр МСЕ» Спеціалізована Психіатрична МСЕК (65003; м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, 40).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з часу проголошення до суду апеляційної інстанції.

Суддя В. К. Барвенко

Присяжні В.С. Невмержицький

М.Ф. Попілевич