Справа № 309/2564/25
Провадження № 2-о/309/155/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Кемінь В.Д. вивчивши матеріали заяви Суддя Хустського районного суду Кемінь В.Д. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: служба у справах дітей Хустської військової адміністрації, Хустський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про усиновлення дитини, -

В С Т А Н О В И В:

17.07.2025 року ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся до суду із заявою про усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, перевіривши матеріали заяви, суддя дійшов до наступного.

Згідно з ч.1,3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до чинного законодавства, кандидати в усиновлювачі повинні відповідати певним вимогам, встановленим Сімейним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами. Наприклад вік, сімейний стан, стан здоров`я, відсутність судимості.

Зокрема, відповідно до ч.2 ст.211 Сімейного кодексу, усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років.

Так, різниця у віці між усиновлювачем та дитиною є імперативною нормою в українському сімейному законодавстві. Це означає, що ця вимога не може бути змінена за домовленістю сторін або за рішенням суду, якщо немає інших винятків, передбачених законом, наприклад, для родичів.

З долучених до матеріалів справи доказів, зокрема паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Шепетівським МВ УДНС України в Хмельницькій області, дата (нерозбірливо) січня 2014 року, вбачається що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 21.11.2008 року, неповнолітня дитина, яку має намір усиновити заявник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис про народження № 48 від 21.11.2008 р.

На час звернення із заявою до суду, заявник має 27 повних років, а неповнолітня дитина, щодо якої подано заяву - має повних 16 років. Різниця між усиновлювачем та неповнолітньою дитиною становить 11 років.

У контексті даної справи заявник ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим законодавством, щодо кандидатів в усиновлювачі, та не може вважатися суб`єктом звернення у справі про усиновлення неповнолітньої ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.10,19,185,315 ЦПК України, ч.2 ст.211 СК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: служба у справах дітей Хустської військової адміністрації, Хустський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про усиновлення дитини - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.