Справа № 373/2163/25
Номер провадження 2-н/373/541/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року м. Переяслав

Суддя Переяславського міськрайонного суду Київської області Хасанова В.В., розглянувши заяву про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожитий природній газ

заявник: Товариство з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут», місцезнаходження: вул. Полярна, 20, корпус А, м. Київ, 04200,

боржник: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИЛА:

Представник заявника Кермач А.І. 06.05.2025 звернувся до суду із заявою та просить видати судовий наказ про стягнення із ОСОБА_1 на користь ТОВ «Київоблгаз Збут» заборгованості за спожитий природній газ в сумі 4389 гривень 13 копійок.

Крім того, просить стягнути з боржника витрати по сплаті судового збору в сумі 302 гривні 80 копійок, інфляційні втрати в сумі 192,66 грн, 3% річних в сумі 56,02 грн.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Згідно з ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність, відповідно до ст. 257 ЦК України встановлюється тривалістю три роки.

Згідно із ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Так, за зобов`язанням з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 5 ст. 261 ЦК України).

Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у статтях 252, 255 ЦК України.

При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, скільки з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (стаття 261 ЦК України).

За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

З наданого заявником розрахунку боргу за спожитий природній газ фінансового стану, вбачається, що на ім`я споживача ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 по АДРЕСА_2 та по даному рахунку наявна заборгованість у розмірі 4289 гривень 13 копійок за період з травня 2021 року по травень 2025 року.

Частина боргу у розмірі 2 952,18 грн виникла у ОСОБА_1 до травня 2021 року.

У вересні 2021 року боржник вніс 1 000 грн на погашення існуючого боргу, залишивши несплаченим залишок боргу у розмірі 1 952,18 грн.

В лютому 2022 року ОСОБА_1 було нараховано до сплати ще 2 436,95 грн за спожитий природній газ.

Загальна сума боргу станом на 05.2025 склала 4 389,13 грн.

Разом з тим, частина боргу станом на травень 2025 року - 1 952,18 грн із суми заборгованості, яку заявник просить стягнути з боржниці виникла до травня 2021 року.

Отже, з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

З огляду на викладене, у видачі судового наказу слід відмовити.

Частиною 2 ст. 164 ЦПК України визначено, що у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 165 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природній газ.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СУДДЯ В.В.ХАСАНОВА