Справа № 336/1192/25
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження

15 липня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за централізоване водопостачання і водовідведення, -

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача в інтересах позивача 29.01.2025 за допомогою засобів поштового листування звернувся до суду з зазначеним позовом, просить стягнути з солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за період 01.01.2022 по 30.11.2024 у сумі 14 284,26 гривні.

Справа 05.02.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу між суддями передана в провадження судді Вайнраух Л.А.

На виконання ч.6 ст.187 ЦПК України 10.11.2022 отримано витяг з реєстру територіальної громади міста Запоріжжя щодо реєстрації місця проживання відповідачів зокрема, дані стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані у відповіді, тотожні відомостям, наведеним у позовній заяві. Щодо адреси реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначено, що інформація про поточну реєстрацію місяця проживання відсутня, причини вибуття з місця проживання свідоцтво про смерть, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3

На виконання ч.6 ст.187 ЦПК України 25.02.2025 отримано відомості з Департаменту адміністративних послуг ЗМР щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - знято з реєстрації місця проживання у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_5 .

14.07.2025 до суду від начальника Запорізького відділу ДРАЦС у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надійшла копія актового запису про смерть №720 від 18.03.2023, за даними якого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . У зв`язку із наведеним суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі.

Так, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_1 .

Згідно з ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Відповідно до ч.1 ст.55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку ст.55 ЦПК України допускається, якщо усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Тобто, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наданих матеріалів вбачається, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, смерть якого настала в часі раніше, ніж звернення позивача до суду.

Цивільне процесуальне законодавство не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми ст.55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона (учасник процесу), вибула з певних причин, у тому числі, й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч.4 ст.263 ЦПК України, ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Так, у своїй постанові від 16.05.2018 по справі №183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року (постанова Весрховного Суду у справі № 185/998/16-ц, пр.№ 61-33766сво18 від 20.06.2019).

Отже, в межах позовного провадження процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Таким чином, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Тому залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом із цим, суддя враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни й підстав, й предмету позову в частині вимог до спадкоємця, що суперечить положенням ст.49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За загальним правилом питання наявності правонаступництва у спірних матеріальних правовідносинах має вирішуватися за позовом, заявленим безпосередньо до спадкоємців цієї особи, з урахуванням положень ст. 527, 608, 1216, 1218, 1281, 1282 ЦК України.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Таким чином, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі частині пред`явлених позовних вимог до Філоненка Анатолія Івановича.

В частині позовної заяви Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за централізоване водопостачання і водовідведення суддя приходить до таких висновків.

Встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог ст. 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави, визначені ст.185-186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Справа підсудна Шевченківському районному суду м. Запоріжжя відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України. Тому суддя вважає за можливе прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Так, відповідно до п. 1 ч. 4, п. 1 ч. 6 ст. 19, п. 1 ч. 1 ст. 274, ст. 277 ЦПК України, оскільки ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дана справа відноситься до категорії малозначних, що підлягає розгляду лише в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача за змістом позовної заяви просить провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін. Проте, відповідно до ч.7 ст.277 ЦПК України ч.2-6 цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження. Так, виходячи з наведених критеріїв, строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не визначається, клопотання позивача в частині розгляду справи в порядку спрощеного провадження задоволенню не підлягає.

За нормою ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи наведені положення, суд до приходить до висновку про можливість призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Необхідно надіслати відповідачам за зазначеною в позові адресою копію позовної заяви з додатками та роз`яснити сторонам порядок подання заяв по суті справи та положення ч. 7 ст. 279 ЦПК України.

Керуючись ст. 19, 30, 175, 177-178, 185-187, 193, 258, 261, 274-275, 277-279 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за централізоване водопостачання і водовідведення.

Прийняти позовну заяву Комунального підприємства «Водоканал» (адреса місцезнаходження: 69002, м. Запоріжжя, вул. Святого Миколая, 61) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за централізоване водопостачання і водовідведення, - до розгляду та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні без повідомлення (виклику) сторін.

Визначити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу - заперечень (з дня отримання відповіді на відзив), які мають відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, а також одночасно з поданням до суду повинні бути надіслані іншим учасникам справи (у копіях).

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/fair/sud0827/

Копію ухвали разом з копією позовної заяви та доданих до неї матеріалами надіслати сторонам.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 182, 183 ЦПК України.

Роз`яснити учасниками справи недопустимість зловживання процесуальними правами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскаржується виключно в частині відмови у відкритті провадження.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду в іншій частині оскарженню не підлягає, складена та підписана 15.07.2025.

Суддя Л.А. Вайнраух