30.07.2025 Єдиний унікальний номер 932/3801/21
Провадження № 2-з/205/570/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р АЇ Н И

30 липня 2025 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Терещенко Т.П., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про забезпечення повороту виконання,

В С Т А Н О В И В:

28 липня 2025 року ОСОБА_1 сформував у системі «Електронний суд» вищевказану заяву в якій просив накласти арешт на грошові кошти та рухоме майно АТ «Сенс Банк» у межах суми повороту виконання, а саме 352 538,61 грн. В обґрунтування заяви зазначив, що заява мотивована недобросовісною поведінкою у цій справі АТ «Сенс Банк», а саме достеменно знаючи, та будучи обізнані тим, що у позові у справі №403/14529/12 заявляли позовні вимоги в більш ніж у десять разів менше, скориставшись опискою в судовому рішенні, подали позов виходячи з суми в який суд допустив описку, та на підставі нього отримавши рішення суду у справі №932/3801/21 зі стягнення 3% річних на суму, яка навіть перевищує суму первісних позовних вимог. Такі дії привели до отримання АТ «Сенс Банк» виконавчих листів, відкриття виконавчих проваджень на суму 352 538,61 грн. та арештом майна, грошових коштів на його рахунках і ОСОБА_2 у цьому же розмірі, та списанні з їх рахунків всіх наявних у них грошових коштів, а 98 333,97 грн. було списано тільки з його рахунку, як ФОП ОСОБА_1 , фактично блокуючи його роботу, унеможливлюючи сплачувати вчасно податки, заробітну плату, та продовжують списання в межах виконавчого провадження.

Фактично вказана заява зареєстрована канцелярією суду 29 липня 2025 року.

Частиною 8 статті 444 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Таким чином, заява про забезпечення позову розглядається без участі сторін у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Відповідно до ст. 151 ЦПК України, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у відповідності виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Крім того, як зазначив Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц, саме лише посилання на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення не являється основою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Вивчивши доводи заяви суддя зазначає, що заявником не наведено достатніх та переконливих обґрунтувань для необхідності забезпечення повороту виконання саме у виді накладення арешту на грошові кошти та рухоме майно.

Також суддя вважає, що заявником належним чином не обґрунтовано і не доведено припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання ймовірного майбутнього повороту виконання судового рішення, оскільки, конкретних доказів неправомірності дій та/або вчинення дій спрямованих на відчуження рухомого майна з боку АТ «Сенс Банк» суду не надано, а долучені до матеріалів заяви докази, на думку судді, не є достатніми доказами тверджень, які викладені в заяві про забезпечення повороту виконання.

Слід врахувати також те, що заявником не надано докази щодо наявності будь-якого рухомого майна і не конкретизовано таке майно та рахунки АТ «Сенс Банк» на яких перебувають грошові кошти.

Суддя звертає увагу на те, що види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Крім того, в заяві про забезпечення повороту виконання не наведено вмотивованого обґрунтування, що саме заявлений у ній вид заходу забезпечення необхідно вжити, та що невжиття такого заходу ускладнить або унеможливить здійснення повороту виконання рішення суду, а також не зазначено, яким чином може сприяти виконанню повороту виконання судового рішення вказані заходи забезпечення позову, і не зазначено обставини та не надано доказів того, що не вжиття вказаного виду забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим майбутній можливий поворот виконання судового рішення.

При цьому, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Також суд звертає увагу на те, що законодавчо визначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, суд може накласти арешт лише на майно або грошові кошти, що належать стороні.

Разом з тим, враховуючи заявлений вид забезпечення повороту виконання з вимогами заявника, суд вважає, що вимоги заяви про вжиття заходів забезпечення повороту виконання щодо накладення арешту на належні АТ «Сенс Банк» грошові кошти та рухоме майно є необґрунтованими, оскільки заявник у своїй заяві не обґрунтував підстави застосування саме такого заходу забезпечення повороту виконання.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що заявником, зокрема, не доведено те, що невжиття заходів забезпечення повороту виконання може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в майбутньому та заявлений вид забезпечення повороту виконання у виді накладення арешту на грошові кошти та рухоме майно, є ефективним заходом забезпечення повороту виконання судового рішення, і за таких обставин заява є безпідставною та недоведеною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 149-153, 444 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення повороту виконання шляхом накладення арешту на грошові кошти та рухоме майно АТ «Сенс Банк» відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Т.П. Терещенко

.