Справа № 464/2369/25
пр.№ 2/464/1413/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.07.2025 Сихівський районний суд міста Львова

у складі: головуючого судді Дулебка Н.І.,

за участі: секретаря судового засідання Михайлів О.Т.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, поданим представником позивача адвокатом Мизиненко І.О., до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, укладеного 17 вересня 2024 року, зареєстрованого Личаківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 519. В обґрунтування позовних вимог покликалася на те, що уклала з відповідачем шлюб та у подружжя немає спільних дітей. Після укладення шлюбу подружні відносини між ними погіршились, зникло взаємопорозуміння та з`явилася байдужість. З 12.10.2024 сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, кожен із них живе своїм особистим життям. ОСОБА_1 робила декілька спроб подати заяву про розірвання шлюбу до органів РАЦС, однак такі її намагання виявились безрезультатними, оскільки відповідач кожного разу відмовляв позивачці в поданні таких заяв, при цьому проявляючи до неї агресію та зневагу. Вважає, що примирення з відповідачем є неможливим, шлюб існує формально, а збереження такого суперечитиме її інтересам.

Позивач та її представник в судовому засіданні позов підтримали, не заперечили щодо заочного розгляду справи. Пояснили, що відносини між сторонами були нестабільними ще до укладення шлюбу з відповідачем. Після укладення між ними шлюбу відносини погіршилися ще більше, оскільки почастішали сварки, та відповідач неодноразово погрожував ОСОБА_1 , її батькам і друзям, що в подальшому вплинуло на психоемоційний стан позивачки, оскільки в неї почалися панічні атаки та підвищилася емоційна чутливість. Додатково зазначили, що ОСОБА_1 неодноразово зверталася до відповідача з проханням подати заяву про розлучення до органів державної реєстрації актів цивільного стану, однак останній всі її прохання ігнорував.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, належним чином, у тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, причин неявки не повідомив та не подав відзив на позовну заяву, а тому відповідно до ст. 280 ЦПК України судом здійснено заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою сторін на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено, що 17 вересня 2024 року між громадянином Республіки Польща ОСОБА_3 та громадянкою України ОСОБА_1 укладено шлюб, який зареєстровано у Личаківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану в місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 519. Сторони не підтримують подружніх відносин та не ведуть спільного господарства, проживають окремо.

Згідно з наданими позивачкою медичними документами в останньої внаслідок стосунків протягом останніх двох років виник депресивний епізод з комплексною травматизацією.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про міжнародне приватне право», форма і порядок укладення шлюбу в Україні між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, а також між іноземцями або особами без громадянства визначаються правом України.

Згідно зі ст. 60 цього Закону, правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Статтею 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» визначено, що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи те, що позивачка наполягає на розірванні шлюбу, беручи до уваги відсутність підстав для надання сторонам строку для примирення та заперечень щодо розірвання шлюбу відповідача, суд дійшов висновку, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливе і такі обставини суперечать інтересам позивача, а відтак шлюб необхідно розірвати.

На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені нею судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, в розмірі 1211,20 грн.

Керуючись статтями 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, статями 2, 81, 89, 142, 247, 263 265, 280 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

вирішив:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 17 вересня 2024 року, зареєстрований Личаківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 519.

Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 (двадцять) копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про його перегляд, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст судового рішення складено 28.07.2025.

Головуючий Назарій ДУЛЕБКО