Провадження № 2/175/2397/24
РІШЕННЯ

Іменем України

"21" липня 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Білоусової О.М.,

за участю секретаря судового засідання Соломонович К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Слобожанське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга державна нотаріальна контора м. Краматорська про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга державна нотаріальна контора м. Краматорська про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла знайома позивачки ОСОБА_2 .

Зазначає, що після себе ОСОБА_2 залишила заповіт від 26.08.1998 року (за життя ніколи не говорила про нього), яким все своє майно заповідала позивачці. Спільно з ОСОБА_2 позивачка не проживала, спільного побуту не мала, про заповіт дізналася у серпні 2024 року коли знайшла його серед документів померлої ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке складається з домобудівлі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельна ділянка під домобудівлею.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивачка року звернулась до державного нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачка пропустила строк на прийняття спадщини.

Вважає, що пропустила строк подання заяви з поважних причин та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засіання не з`явилася, повідомлена належним чином, у позовній заяві просила про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, заяв не надавав.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №116.

26.08.1998 ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі за №1-4540, за яким все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б не складалося заповіла ОСОБА_1 .

Згідно листа державного нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. від 09.04.2025 року №340/01-16, 24.02.2001 року була відкрита спадкова справа стосовно ОСОБА_2 за №130/2001. 23.09.2024 року Другою краматорською державною нотаріальною конторою за реєстровим №2299, було видано Свідоцтво про право на спадщину, на ім`я ОСОБА_3 . Інших свідоцтв видано не було. Зазначила, що надати копію спадкової справи немає можливості, так як документи передані до Донецького обласного державного нотаріального архіву, який знаходиться на території міста Донецьк, що є тимчасово окупованою територією.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що про існування заповіту, складеного ОСОБА_2 не було відомо.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.

Спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно шестимісячний строк на прийняття спадщини після її смерті сплив, а тому, звертаючись до суду в жовтні 2024 року, позивач мала довести суду, що протягом всього вказаного строку чи його істотної частини існували причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення нею дій щодо прийняття спадщини. Натомість, таких причин не наведено.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008№ 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України.

За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.

У даному випадку Краматорську міську військову адміністраціію Краматорського району Донецької області не можна вважати належним відповідачем у даній справі.

Належним відповідачем має бути ОСОБА_3 , якому 23.09.2024 року Другою краматорською державною нотаріальною конторою за реєстровим №2299, було видано Свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , що вбачається з відповіді державного нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. від 09.04.2025 року №340/01-16.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не надано доказів поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а також позов пред`явлено до неналежного відповідача, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 259, 264-268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга державна нотаріальна контора м. Краматорська про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (підписання, складання повного судового рішення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. М. Білоусова