Справа № 466/8433/23
Провадження № 2-з/466/64/25
У Х В А Л А

28 липня 2025 року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Єзерський Р.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна подружжя,

встановив:

у провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває вищезазначена цивільна справа.

Заявник звернувся до Шевченківського районного суду із заявою, в якій просить в порядку забезпечення зустрічного позову накласти арешт на майно, а саме: транспортний засіб марки Volkswagen Passat, 2007 року випуску, об`єм двигуна 1896 см3, потужність двигуна 77 квт, державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_2 , квартиру АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_2 , квартиру АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_2 , гаражний бокс № НОМЕР_2 в гаражному кооперативі Залізничників Рясне-1, власником якого є ОСОБА_2 , а також на грошові вклади за період з 23.07.2017 року по 31.01.2023 року в АТ «Приватбанк» та «Кредит Агріколь банк», які відкриті на ім`я ОСОБА_2 .

В обґрунтування заяви покликається на те, що в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя. Нею подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна подружжя. Вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що у разі невжиття заходу забезпечення позову, це може істотно ускладнити чи унеможливити поновлення порушених чи оспорюваних прав.

Суд першої інстанції заяву про забезпечення позову задовольнив і наклав арешт на вказане майно. Апеляційний скасував ухвалу суду першої інстанції в частині накладення арешту на одну з квартир і гаражний бокс та відмовив у задоволенні цієї частини заяви; залишив без змін зазначену ухвалу в частині накладення арешту на автомобіль, іншу квартиру та банківські вклади.

Позивач із судовими рішеннями не погодився. Подав касаційну скаргу. Стверджував, що відповідачка та суди не обґрунтували необхідність забезпечення зустрічного позову накладенням арешту на майно, набуте після розірвання шлюбу.

Постановою Верховного Суду від 28 травня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 31 серпня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року в частині задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту на транспортний засіб марки «Volkswagen Passat» 2007 року випуску і на квартиру змінити у мотивувальній частині, виклавши її в редакції цієї постанови, а також змінити у резолютивній частині, виклавши у такій редакції:

«У порядку забезпечення зустрічного позову накласти арешт на майно, а саме: на 1/2 частку у праві власності ОСОБА_2 на транспортний засіб марки «Volkswagen Passat» 2007 року випуску з об`ємом двигуна 1896 см 3, потужністю двигуна 77 кВт, державним номерним знаком НОМЕР_1 і на 1/2 частку у праві власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 ».

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 31 серпня 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 23 квітня 2024 року скасовано у частині задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту на грошові вклади, які за період з 23 липня 2017 року до 31 січня 2023 року відкриті на ім`я ОСОБА_2 у АТ КБ «Приватбанк» і АТ «Креді Агріколь Банк». Справу у цій частині передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви про зустрічного забезпечення позову, суд приходить до висновку, що у заяві про забезпечення зустрічного позову шляхом накладення арешту на грошові вклади, які за період з 23 липня 2017 року до 31 січня 2023 року відкриті на ім`я ОСОБА_2 у АТ КБ «Приватбанк» і АТ «Креді Агріколь Банк» слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ч.1ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Керуючись роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у п. 4 Постанови Пленуму від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п.2 та п.4 ч.1ст.150 ЦПК України позов може бути забезпечено, зокрема, забороною вчиняти певні дії та забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

При цьому, процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігти ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Забезпечення позову повинно гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову. Головною метою забезпечення позову є негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення, утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення завдання значної шкоди заявнику.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співрозмірними заявленим позовним вимогам. При розгляді клопотання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен дати оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників процесу; наявності зв`язку між конкретним видом, що застосовується для забезпечення позову, і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий вид забезпечення позову забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі його задоволення; імовірності виникнення утруднень для виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; наявності зв`язку із вжиттям заходів запобігти порушенню прав та інтересів інших осіб, в тому числі, й осіб, які не приймають участь у розгляді справи.

Проте, аналіз поданого позивачем клопотання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову в частині накладення арешту на грошові вклади та матеріалів справи свідчить про те, що жодних доказів існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат позивачем не представлено.

Крім того, матеріалами справи не підтверджено наявність чи відсутність у позивача грошових вкладів, про які стверджувала відповідачка, зокрема невідомо, чи справді позивач із 23 липня 2017 року до 31 січня 2023 року продав квартиру АДРЕСА_3 , яку набув у 2007 році, та розмістив тоді отримані від продажу чи інші кошти у банківських установах.

Крім того, позивач у зустрічному позові у заяві про забезпечення зустрічного позову в частині накладення арешту на грошові вклади позивача за первісним позовом не зазначила жодних вагомих підстав, яким чином невжиття заходів забезпечення зустрічного позову, які вона просить застосувати у своїй заяві, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у даній справі, а також зважаючи на те, що заборона вчиняти будь-які дії, може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб, суд дійшов висновку, що в задоволенні заяви про забезпечення зустрічного позову в частині накладення арешту на грошові вклади позивача за первісним позовом слід відмовити.

Згідно ч.7 ст. 153 ЦПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст.149-153,157,258-261,353,354 ЦПК України, суд

постановив :

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову в частині накладення арешту на грошові вклади позивача за первісним позовом в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Р. Б. Єзерський