Справа № 309/2146/25
Провадження № 2-о/309/134/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

з участю секретаря судового засідання Драб Н.В.

розглянувши у порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Хустської міської ради Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду у порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту родинних відносини між батьком та сином, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заяви зазначив, що ОСОБА_1 з метою оформлення догляду за своїм престарілим батьком, звернувся до Органу опіки і піклування Хустської міської ради Закарпатської області. При вивченні документів поданих ним з цією метою, працівником установи було виявлено розбіжність в написанні імені та по батькові. У свідоцтві про народження заявника у графі батько вказано « ОСОБА_3 », а згідно паспорту та інших правовстановлюючих документів він значиться як « ОСОБА_4 ».

У свідоцтві про народження батька заявника ОСОБА_4 від 12 червня 2025 року НОМЕР_1 , він значиться ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що було зроблено відповідний запис №97 від 27.12.1942 року.

В одних документах зазначено батька заявника як « ОСОБА_5 », а в інших як « ОСОБА_6 », згідно паспорту він є « ОСОБА_6 ». Дана помилка написання його імені та по батькові зумовлена тим, що оформлення документу, а саме складання актового запису народження заявника, і в подальшому видача свідоцтва про народження, відбулося в 70-х роках XX століття. На той час існував такий порядок оформлення документів з використанням перекладу імен з іноземної мови на українські без збереження автентичності імені та по батькові, тому була допущена помилка у написані у свідоцтві про народження заявника імені та по батькові батька заявника.

Зазначені вище обставини позбавляють заявника можливості звернення до органу опіки і піклування Хустської міської ради Закарпатської області.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі.

Заінтересована особа представник органу опіки та піклування Хустської міської ради Закарпатської області у судове засідання не з`явився. Представник ОСОБА_7 подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши подані заявником документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов висновку про задоволення заявлених вимог.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з метою оформлення догляду за своїм престарілим батьком, звернувся до Органу опіки і піклування Хустської міської ради Закарпатської області. При вивченні документів, поданих ним з цією метою, працівником установи було виявлено розбіжність в написанні імені та по батькові батька заявника у свідоцтві про народження заявника у графі батько вказано « ОСОБА_3 », а згідно паспорту та інших правовстановлюючих документів він значиться як « ОСОБА_4 ».

У свідоцтві про народження батька заявника ОСОБА_4 від 12 червня 2025 року НОМЕР_1 , він значиться ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що було зроблено відповідний запис №97 від 27.12.1942 року.

В одних документах батька заявника зазначено як « ОСОБА_5 », а в інших як « ОСОБА_6 ». Згідно паспорту, він є « ОСОБА_6 ». Дана помилка написання його імені та по батькові зумовлена невірним перекладом при оформлення документу, а саме при складанні актового запису народження заявника, і в подальшому видачі свідоцтва про народження. Особа, яка заповняла акт про народження дитини, переклала ім`я та по батькові батька без збереження автентичності імені та по батькові, тому була допущена помилка у написані у свідоцтві про народження заявника імені та по батькові батька заявника.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 від 12 червня 2025 року серії НОМЕР_2 , він значиться ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що було зроблено відповідний запис №97 від 27.12.1942 року.

Частина 1 статті 293 ЦПК України передбачає, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження також справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

П.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

У Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що відповідно до ст.255, 271 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, що згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто він них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно з п.7 вказаної Постанови Пленуму суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити у розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та встановлені фактичні обставини, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 , оскільки такий дійсно є сином ОСОБА_4 .

Встановлення даного факту для заявника має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, а саме від його встановлення залежить можливість оформлення догляду за своїм перестарілим батьком.

Судові витрати відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268,293,294,315-319ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задовольнити .

Встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_3 є рідним сином ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.