Провадження № 2/522/7302/25
УХВАЛА

24 липня 2025 року Суддя Приморського районного суду міста Одеси Ковтун Ю.І., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 ради про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка подана адвокатом Івановою Ганною Степанівною, до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 ради про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності в порядку спадкування, в якій просить:

1. Визнати дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна №403/99 від 18.05.1999, який зареєстрований на Одеській Новій Біржі.

2. Визначити, що частки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 у праві спільної сумісної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , були рівними та становлять по 1/4 частці у кожного.

3. Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_8 право власності на 1/12 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Визнати за ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_8 право власності на 1/12 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

5. Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_8 право власності на 1/12 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Тобто, чинним законодавством визначено обов`язок позивача, зокрема, зазначити у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), якщо такий у фізичної особи наявний або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі).

Проте, в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номер і серію паспорта для фізичних осіб відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , при цьому зазначено лише їх останнє відоме місце проживання.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Отже, для направлення запиту у відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, щодо надання відомостей про місце реєстрації відповідача необхідно вказати дані, які ідентифікують особу.

В разі відсутності ідентифікуючих даних (серії та номера паспорта, номера РНКОПП, дати народження (число, місяць та рік)) суд позбавлений можливості виконати вимоги закону та перевірити реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі (ст. 16 Закону України Про захист персональних даних) та ідентифікувати особу, до якої пред`явлено позов.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Разом з тим, ціна позову позивачами не зазначена.

Отже, позивачам необхідно зазначити реальну ціну позову на момент звернення до суду з позовом, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірного майна, з наданням суду доказів такої вартості (дослідження/експертизи/звіт, який чинний протягом шести місяців, що передують даті звернення позивача з позовом до суду).

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2025 року 3028 гривні.

При зверненні з позовом до суду позивачами заявлено дві вимоги немайнового характеру та три вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином за заявлену вимогу майнового характеру позивачам слід сплатити судовий збір виходячи з ціни позову, а саме дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на час звернення до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 гривень.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При зверненні з позовом до суду представником позивачів надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 16351,20 грн.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до ч. 7. ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Отже, для усунення недоліку в частині сплати судового збору, кожним з позивачів за вказаним позовом окремим платіжним документом повинен бути сплачений судовий збір за заявлені майнові вимоги в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірного майна, з наданням суду доказів такої вартості (дослідження/експертизи/звіт, який чинний протягом шести місяців, що передують даті звернення позивача з позовом до суду), а також за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 2422,40 гривень (1211,20 х 2), на підтвердження чого надати суду оригінали відповідних квитанцій (платіжних доручень).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що позов слід залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа Одеська Нова Біржа ради про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати позивачам строк 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали для усунення недоліків.

Якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юлія КОВТУН