Справа № 755/3967/25
Провадження №2/755/4592/25
У Х В А Л А

про надання строку на примирення

"24" липня 2025 р. м.Київ

Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.,

при секретарі - Грищенко С.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку на примирення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

28.02.2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява про розірвання шлюбу, мотивуючи тим, що з 07 вересня 2012 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, сторони мають двох малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у сторін наявні різні погляди на сімейне життя та обов`язки та ведення спільного господарства. Вважає, що подружні відносини між нею та відповідачем фактично припинилися. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам дітей.

11.03.2025 року в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями матеріали цивільної справи передані на розгляд судді Коваленко І.В.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно відповіді № 1192849 з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що місце проживання відповідача ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді № 1210023 з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що місце проживання позивачки ОСОБА_2 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно відповіді № 1210038 з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що місце проживання дитини ОСОБА_3 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно відповіді №1210052 з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що місце проживання дитини ОСОБА_4 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19.03.2025 року витребувано з Міністерства соціальної політики відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб інформацію (персональні дані) про взятих на облік осіб, які переміщуються з районів проведення воєнних (бойових) дій, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

03.06.2025 року (вх.№ЕП-6502) з Міністерства соціальної політики України надійшли відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб станом на 22.05.2025 року про те, що ОСОБА_1 перебуває з 05.06.2024 на обліку внутрішньо переміщених осіб. Фактично проживає/адреса для листування: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 28.03.2024 перебувають на обліку внутрішньо переміщених осіб за адресою: АДРЕСА_4 .

09 червня 2025 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача ОСОБА_5 до судового засідання не з`явилась, подала до суду заяву в якій категорично заперечила проти строку на примирення, оскільки стосунку у позивача з відповідачем розладились через різні погляди на виховання дітей та ведення спільного господарства. Сторона позивача заперечила проти обставин, викладених у відзиві на позовну заяву. Просила суд не надавати час на примирення та задовольнити позовну заяву про розірвання шлюбу в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду відзив, в якому заявив клопотання про надання сторонам строку на примирення - 6 місяців, мотивуючи тим, що між сторонами є тимчасове непорозуміння в стосунках, але на думку відповідача є можливість примирення, порозуміння та збереження шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог статті 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Як убачається з матеріалів справи, сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 07.09.2012 року. Сторони мають двох малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до частини сьомої статті 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Враховуючи, що на даний час судом не встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї суперечило б інтересам сторін, в даному випадку позивача, а також намір відповідача зберегти шлюб та сім`ю, суд вважає за можливе та доцільне надати сторонам строк для примирення - шість місяців, якого має бути достатньо для вжиття заходів для примирення.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Керуючись статтею 111 СК України, статтями 240, 251, 260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку на примирення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Надати сторонам у справі про розірвання шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк на примирення - шість місяців.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення - до 26 січня 2026 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя: