Провадження №: 2-о/755/375/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючого: судді Гончарука В.П.

присяжних: Алахвердієва Ш.І.о

Бакало В.М.,

за участю секретаря Печуркіної Я.А.

заявника ОСОБА_1

зацікавленої особи ОСОБА_2

представника органу опіки та піклування Березанського О.І.

захисника Філатової Щ.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, суд, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 22.10.2024 року звернулася до суду із заявою про визнання свого рідного дядька ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним.

Вимоги заяви мотивовано тим, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 страждає на психічні розлади ( F 07.8), що також підтверджується актом огляду МСЕК від 9 вересня 2024 року, а також ОСОБА_2 внаслідок виявлених у нього захворювань надано 2 групу інвалідності.

В силу виявлених у ОСОБА_2 психічних розладів та захворювань останній не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в зв`язку з чим постійно потребує стороннього догляду.

Інших близьких родичів, які б могли здійснювати догляд за ОСОБА_2 не має.

В рамках розгляду справи ухвалою суду від 3 грудня 2024 року у справі зі згоди учасників судового процесу була призначена та проведена судово - психіатрична експертиза, згідно висновку якої № 448, від 25 березня 2025 р. слідує, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 страждає на психічний розлад - «Легку розумову відсталість» ( F 70 згідно МКХ -10).

За своїм психічним станом ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 підтримав заяву та просив її задовольнити з обставин викладених в заяві, вказуючи на те, що висновок судово - психіатричної експертизи є неповним та його суд не повинен брати до уваги, а оцінити поведінку ОСОБА_2 безпосередньо в судовому засіданні, де з дій останнього вбачається, що він не розуміє де він перебуває та що саме відбувається в судовому засіданні.

Також заявник стверджує, що ОСОБА_2 постійно звертається до фінансових установ, оформлює кредити, на що витрачає кошти пояснити заявнику не може, та як наслідок заявник погашає заборгованість ОСОБА_2 перед фінансовими установами.

Представник органу опіки та піклування в судовому засіданні не висловив чіткою позиції щодо задоволення заяви ОСОБА_1 , вказавши на те, що рішення суду повинно відповідати вимогам чинного законодавства.

Захисник Філатова Щ.С. в судовому засіданні підтримала заяву ОСОБА_1 вказуючи на те, що висновок судово - психіатричної експертизи , який міститься в матеріалах справи проведено не повно та судом повинно бути прийнято рішення щодо визнання ОСОБА_2 недієздатним та встановлення заявника опікуном над недієздатним.

Суд заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Статтею 39 ЦК України передбачено, що фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи якої № 448, від 25 березня 2025 р. слідує, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 страждає на психічний розлад - «Легку розумову відсталість» ( F 70 згідно МКХ -10).

За своїм психічним станом ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

В судовому засіданні заявник ставив під сумнів висновок судово - психіатричної експертизи, вказуючи на те, що даний висновок є неповним, але при цьому учасниками процесу в ході судового розгляду не заявлялося клопотання про проведення в рамках розгляду даної справи повторної чи додаткової експертизи.

Частинами 2-4 статті 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, оскільки висновком судово-психіатричної експертизи підтверджено, що ОСОБА_2 за своїм психічним станом може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та визнання ОСОБА_2 недієздатним та встановлення над ним опіки .

Відповідно до ст.ст. 12, 81ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору ( ст. 94 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 76 -89, 296-300 ЦПК України, ст.ст. 36, 37, 59, 60, 63 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною та призначення опікуна - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 20.06.2025 р.

Суддя:

Присяжні: 1) 2)