Справа №478/825/25 пров. №2/478/394/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., розглянувши матеріали позовної заяви фермерського господарства «Масляного» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Фермерське господарство «Масляного», в особі керівника господарства Масляного Костянтина Олександровича, звернулась до Казанківського районного суду Миколаївської області з вказаною позовною заявою до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно вимог ЦПК України, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, у якій позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ст. 81 ЦПК України). Обов`язок доказування у спірній категорії справ покладається на позивача.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ФГ «Масляного» підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Так, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який, відповідно до п. п. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повинен містити в собі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких грунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення. Позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. У разі порушення цивільного права чи інтересу у особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Так, виходячі із змісту позовних вимог та прохальної частини позову вбачається, що позивачем обрано такий спосіб захисту порушених прав як стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема позовні вимоги стосуються стягнення вартості викраденого майна (реальні збитки /damnum emergens/), - плуга марки ПЛН 5-35, в сумі 170000,00 грн. та стягнення збитків у вигляді упущеної (втраченої) вигоди /lucrum cessans/, в сумі 756000,00 грн.

Як вбачається з доданих до позовної заяви копій документів, на підтвердження набуття викраденого майна (плуга ПЛН 5-35), його вартості на час купівлі-продажу та його балансової вартості на час викрадення (договір купівлі продажу, укладеного між ТОВ «Круско» та ФГ «Масляного» від 12.10.2023 року, накладної за № 175 від 12.10.2023 року, квитанції до прибуткового касового ордеру № 245 від 12.10.2025 року), вартість предмета договору - плуга навісного марки ПЛН 5-35 Н становить 170000,00 грн. без ПДВ.

В той час в матеріалах кримінального провадження № 1-кп/478/2025 за обвинуваченням ОСОБА_1 містяться ті ж копії документів на купівлю плуга, датованих 12.10.2023 року за тими ж номерами документів, згідно яких вартість викраденого майна - плуга навісного марки ПЛН 5-35 Н становить 189300,00 грн. без ПДВ, що не дає змоги ідентифікувати викрадене майно та його реальну вартість (балансову вартість) на час його викрадення, оскільки висновку експерта № СЕ-19/115-24/22913-ТВ від 13.12.2024 року ринкова вартість з урахуванням усіх податків, плугу марки ПЛН 5-35, який був у використанні, станом на 03.08.2024 року могла становити 39250,00 грн.

За вказаного позивачу слід надати суду оригінали документів, зокрема: договір купівлі продажу, укладеного між ТОВ «Круско» та ФГ «Масляного» від 12.10.2023 року, накладної за № 175 від 12.10.2023 року, квитанції до прибуткового касового ордеру № 245 від 12.10.2025 року, бухгалтерські документи про його прийняття (постановки) на баланс господарства, його балансову вартість на серпень 2024 року, Акт огляду (технічний стан) вказаної сільськогосподарської техніки (плуга марки ПЛН 5-35).

Відповідно до ст. 22 ЦК України, упущена вигода це дохід, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

Предметом доказування в даній категорії справ є в тому числі доведення факту реальної можливості отримання ФГ «Масляного» доходів, в тому числі за рахунок надання послуг іншим громадянам та/або суб`єктам господарювання та факту надання дійсних послуг в минулому (з часу набуття сільськогосподарської техніки).

З урахуванням вказаного, позивачу необхідно долучити до матеріалів справи (надати докази), які підтверджують те що він міг і повинен був отримати доходи і лише неправомірні дії відповідача стали підставою, яка позбавила його можливості отримати прибуток, а також надати детальний розрахунок (калькуляцію) доходу, який він міг отримати внаслідок господарської діяльності у господарстві та надання послуг.

Надання сільськогосподарських послуг (обробіток грунту) фермерським господарством, оплата вказаних послуг, є в тому числі одним із джерел прибутку господарства, що має відображатись у бухгалтерській (фінансовій) та податковій звітності.

За вказаного на підтвердження заявлених вимог (аргументування упущеної вигоди) позивачу слід долучити до матеріалів справи копії фінансової та податкової звітності про обсяг та вартість наданих господарством послуг з обробітку грунту (пахоту) іншим суб`єктам господарювання та/або громадянам за 2023 - 2024 роки.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява ФГ «Масляного» підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених у мотивувальній частині ухвали недоліків.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну фермерського господарства «Масляного» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків, - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених в мотивувальній частині рішення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Х.В. Іщенко