Справа № 357/5493/25
Провадження № 2/357/3263/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Вдовика А. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Величко Оксана Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

17.07.2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та просив суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_4 .

І. Позиція сторін у справі.

Позивач мотивує свій позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в ФР Німеччина помер ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина майно. 14.03.2025р. позивач, як спадкоємець першої черги за законом, звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу О.Величко та дізнався, що пропустив строк прийняття спадщини. Спадкоємцями першої черги є дружина спадкодавця ОСОБА_2 , донька спадкодавця ОСОБА_3 , які не подавали заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки 22.10.2021р. потрапив в ДТП, отримав компресійні переломи тіл хребців, та така травма спини є істотною перешкодою у вчиненні дій щодо оформлення спадкових прав. Позивач проходив тривале лікування та реабілітацію внаслідок перелому хребта, що підтверджено чисельною медичною документацією. Також, позивач зазначає, що воєнні дії в державі та прийняття постанови КМ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» про зупинення перебігу строку для прийняття спадщини, юридична необізнаність теж слугували підставою для пропуску 6-ти місячного строку для подачі нотаріусу відповідної заяви.

Відповідач ОСОБА_5 подала суду заяву про визнання позову та просила розглядати справу за її відсутності (а.с.101).

Відповідач ОСОБА_6 подала суду заяву про визнання позову та просила розглядати справу без її участі (а.с.128).

ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі.

17.04.2025 року було зареєстровано даний позов в Білоцерківському міськрайонному суді та протоколом автоматичного розподілу справи між суддями, справу передано судді Ярмолі О.Я. (а.с.87).

Ухвалою судді від 01.05.2025 року було відкрито провадження у даній справі (а.с.94-95).

30.05.2025 року відповідач ОСОБА_2 направила суду заяву про визнання позову (а.с.100-101).

30.05.2025 року на адресу суду надійшли заяви позивача та представника позивача адвоката Ковбасюк-Бобрової А. про розгляд справи за відсутності сторони позивача (а.с.102,104).

30.05.2025 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі (а.с.106-107).

19.06.2025 року приватний нотаріус О.Величко подала заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.118).

04.07.2025 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_7 про визнання позову та розгляд справи за її відсутності (а.с. 127-128).

07.07.2025 року повторно надійшла заява ОСОБА_7 про визнання позову та розгляд справи за її відсутності (а.с. 129-131).

16.07.2025 року третя особа у справі приватний нотаріус О.Величко подала заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.132).

16.07.2025 року Перша Білоцерківська державна нотаріальна контора направила суду інформаційну довідку із спадкового реєстру (а.с.133-134).

24.07.2025 року представник позивача подала суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника (а.с.136-137).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

ІІІ. Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 в м. Лейпциг ФР Німеччина. Наведене підтверджено свідоцтвом про кремацію, витягом з книги реєстрації смертей, свідоцтвом про смерть (а.с.25,28.30) .

Встановленим є те, що позивач по справі є сином ОСОБА_4 (а.с.14).

Відповідач ОСОБА_2 приходиться дружиною ОСОБА_4 , а відповідач ОСОБА_3 донька ОСОБА_4 . Наведене підтверджено зібраними матеріалами справи (а.с.17,18,22).

Отже, позивач та відповідачі є спадкоємцями першої черги за законом щодо майна померлого ОСОБА_4 .

Згідно довідки Маловільшанської сільської ради Білоцерківського району гр. ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 та знятий з реєстрації в зв`язку зі смертю. На день його смерті за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований (а.с.34).

Згідно інформаційної довідки із спадкового реєстру спадкові справи після смерті ОСОБА_4 не заведені (а.с.134).

Згідно медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_1 та виписок із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 неодноразово перебував на стаціонарному лікуванні внаслідок консолідованого компресійного перелому тіла, переніс операцію 26.10.2021 року. (а.с.55- 81). Крім того, позивач перебував на стаціонарному лікуванні з 05.09.2022р. по 15.09.2022р., тобто в період смерті його батька (а.с.73).

Встановлено, що позивач в березні 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріальног округу Київської області Величко О.Л. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька та нотаріус надала роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.82).

Зі змісту позовної заяви слідує, що на час смерті ОСОБА_4 перебував в іншій державі, а позивач за 10 місяців до смерті свого батька потрапив в ДТП, внаслідок чого отримав переломи хребта, що призвело до довготривалого лікування та реабілітації. А також зміни в законодавстві внаслідок війни та юридична необізнаність призвели до пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом встановлено, що позивач проходив довготривале лікування після суттєвої травми, був порушений його життєвий ритм протягом декількох років. Суду надано докази поважної причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріуса у визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Також, судом приймається до уваги, що відповідно до Указу Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України.

Крім того, судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася на момент звернення позивача до нотаріуса, тобто інші спадкоємці не зверталися із заявами про прийняття спадщини. Відповідачі позов визнали. Наразі, факту наявного спору щодо спадкування не виявлено, та в силу норм Закону України «Про нотаріат» саме, до повноважень нотаріусів належить перевіряти наявність спадкоємців, робити відповідні запити, перевіряти відомості Спадкового реєстру, вживати заходи до охорони спадкового майна, коли це потрібно, приймати претензії можливих кредиторів та ін…

В даному випадку, з урахуванням принципу пропорційності та справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав .

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 29.07.2025 року.

Суддя О. Я. Ярмола