Справа № 645/4972/25
Провадження № 2/645/2599/25
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

24 липня 2025 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування арешту майна та визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в:

24.07.2025 року до Немишлянського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування арешту майна та визнання права власності в порядку спадкування, в якій позивачка просить суд:

визнати за ОСОБА_1 право власності на 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті батька позивачки ОСОБА_3 ;

скасувати арешт з 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 .

Ознайомившись із позовною заявою, суд доходить висновку про залишення позову без руху, враховуючи викладене нижче.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, позовна заява не відповідає вимогам ч. 1 ст. 175 та п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України щодо викладу позивачем вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, в частині позовних вимог про скасування арешту майна, оскільки у вимогах позову не зазначено, яким саме органом накладено арешт і на якій.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 174 ЦПК України зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК).

Таким чином, суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких просять сторони, і за загальним правилом не може виходити за межі цих вимог.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, суд позбавлений можливості самостійно, без заявлення позивачем відповідної вимоги визначити про який конкретно арешт майна йде мова в позовній заяві.

Для усунення недоліків позову позивачці належить конкретизувати позовні вимоги в частині скасування арешту майна з 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 та чітко зазначити: ким саме, коли і на якій підставі був накладений арешт на вказане.

Окрім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до вимог ч.ч. 1,4,5 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Проте у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність у відповідача та позивачки електронного кабінету.

Для усунення недоліків позову позивачці належить привести позовну заяву у відповідність до вимог процесуального закону та вказати в позовній заяві про наявність або відсутність у відповідача та позивачки електронного кабінету.

Окрім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Однією із вимог, заявлених позивачкою, є визнання за ОСОБА_1 права власності на 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті батька позивачки ОСОБА_3 .

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 зазначала, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19.

Правильне визначення позивачем ціни позову, навіть якщо такий позивач звільнений від сплати судового збору, в подальшому буте мати значення для визначення судом суми судового збору, який може бути стягнутий з відповідача у разі задоволення позову.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви, позивачка має привести позовну заяву у відповідність до вимог процесуального закону та зазначити в ній ціну позову.

Окрім того, відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позов повинен містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з п. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Додатки, долучені до позовної заяви не засвідчені.

Також, у позові відсутнє посилання на осіб, у яких знаходяться оригінали доказів, долучених до позову.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачці належить привести позовну заяву у відповідність до вимог процесуального закону та вказати в ній осіб, у яких знаходяться оригінали письмових доказів; і належним чином засвідчити відповідність доданих до позову копій оригіналам тих письмових доказів, які знаходяться у позивачки.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте, ця вимога процесуального закону позивачкою не виконана.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачці належить привести позовну заяву у відповідність до вимог процесуального закону та вказати в ній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таке підтвердження в позові відсутнє.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачці належить привести позовну заяву у відповідність до вимог процесуального закону та вказати в ній підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн).

За подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

Позивачкою заявлено дві позовні вимоги: про визнання за ОСОБА_1 права власності на 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті батька позивачки ОСОБА_3 - вимога майнового характеру; скасувати арешт з 54/100 частини будинку АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 - вимога немайнового характеру.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Проте, до позову долучено квитанцію про сплату судового збору на суму 1212,00 грн.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна (п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК).

Додані до позовної заяви матеріали не містять відомостей щодо дійсної вартості спірного нерухомого майна (54/100 частини будинку АДРЕСА_1 ) на момент пред`явлення позову.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно п. 9 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Такого розрахунку позовна заява не містить.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору в сумі 6 000,00 грн, у зв`язку з чим позивачу, для усунення недоліків позову, викладених у даній ухвалі, належить сплатити судовий збір на вказану суму за вимогу майнового характеру.

Якщо позивачем, буде проведено оцінку спірного нерухомого майна для встановлення його дійсної вартості, визначення ціни позову та точної суми судового збору, яка підлягає сплаті, судом в наступному буде здійснене стягнення недоплаченого або повернення переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Також, з метою економії процесуального часу під час підготовчого провадження та розгляду даної справи, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Оскільки, однією із позовних вимог є визнання права власності в порядку спадкування, то дана справа має бути розглянута в загальному позовному провадженні.

З позову вбачається, що окрім позивачки позовна заява підписана Коренцовим О.І., який в позові зазначений як представник позивача за довіреністю. Відповідна довіреність міститься і в матеріалах позову.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Виключенням з цього правила є ч. 2 ст. 60 ЦПК України, в якій закріплено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Проте, дана справа до таких спорів не відноситься.

Цивільне процесуальне представництво - це такі юридичні відносини, в яких одна особа - представник, виконує на підставі повноваження, наданого йому законом, статутом, положенням або договором, процесуальні дії у цивільному судочинстві на захист прав і охоронюваних законом інтересів іншої особи, державних і громадських інтересів.

У цивільному судочинстві є два інститути, коли від імені та в інтересах сторін, третіх осіб можуть діяти інші особи: представництво та участь у судовому процесі органів та осіб, яким за законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб ( ухвала ВС від 25.03.2022 у справі № 318/131/18).

Згідно з підпунктом 1 1 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)») представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами здійснюється: у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Із системного аналізу наведених положень законодавства випливає, що представництво у цивільному процесі в спадкових справах має здійснюватися адвокатом.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Особа, яка здійснює представництво за довіреністю, в якій зазначено, що вона видана фізичній особі/ громадянину, повинна мати статус адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (постанова ОП КГС ВС від 12.10.2018, справа № 908/1101/17).

Матеріали справи не містять відомостей про те, що ОСОБА_4 зазначений у позові, як представник позивача за довіреністю, є адвокатом.

Представництво за законом унормовано статтею 242 ЦК України, згідно з якою батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаною недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Законне (необхідне, обов`язкове) процесуальне представництво виникає на підставі закону, адміністративного чи судового акту за наявності таких юридичних фактів: спорідненість, усиновлення, встановлення опіки чи піклування тощо.

Відповідно до статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Підставами виникнення законного представництва є: 1) факт походження дитини, встановлений та зареєстрований належним чином; 2) факт усиновлення, зареєстрований належним чином; 3) адміністративний акт про призначення опіки чи піклування.

Повноваження законних представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна (пункт 2 частини першої статті 62 ЦПК України).

Отже, цивільно-процесуальне законодавство України містить перелік осіб, які можуть брати участь у судовому засіданні як законні представники й тих осіб, які можуть мати законного представника.

Відомостей про те, що ОСОБА_4 може представляти інтереси позивачки за законом матеріали справи також не містять.

Таким чином, суд роз`яснює позивачці ОСОБА_1 , що у цій справі вона має право самостійно представляти себе в суді або оформити відносини щодо її представництва відповідно до вимог діючого законодавства з іншою особою, передбаченою ч. 1 ст. 60 ЦПК України.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунить недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування арешту майна та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що заява на усунення недоліків позовної заяви повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 183 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.Ю. Алтухова