Номер провадження 2-н/754/281/25
У Х В А Л А

24 липня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., розглянувши заяву Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-19» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

ЖБК «Суднобудівник-19» звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 .

Вивчивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 19 ЦПК України, наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги. До заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги (п.4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України).

Наказне провадження - це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою про видачу судового наказу особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення. При цьому, судовий наказ є особливою формою цивільного судочинства, в межах якої суд позбавлений можливості додатково збирати докази та додатково з`ясовувати обставини правовідносин.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 167 ЦПК України, за результатами заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Дослідивши матеріали заяви ЖБК «Суднобудівник-19», надані докази, суд вважає, що у видачі судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, необхідно відмовити, оскільки в даному випадку не вбачається нарахування такої суми боржнику, детального розрахунку заборгованості тощо.

Пунктом 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» роз`яснено, що якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги. У цьому випадку може бути видано судовий наказ про стягнення не лише суми заборгованості, але й про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. Для їх стягнення суду має бути додано документи, що чітко підтверджують їх розрахунок (у тому числі й розрахунок щомісячних нарахувань), при цьому визначений розмір не потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість станом на 31.03.2025 у розмірі 12761,10 грн.

Разом з тим, заявником до заяви про видачу судового наказу не приєднано обґрунтованого розрахунку заборгованості та у прохальній частині заяви не вказано за який період заявник просить стягнути суму боргу, тоді як згідно п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України стягнення за судовим наказом можливо в межах строків позовної давності.

Таким чином, оскільки заява про видачу судового наказу не відповідає вимогам ст. 163 ЦПК України, у видачі судового наказу необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 163, 165, 166, 167, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У видачі судового наказу за заявою Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-19» про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В.О.Сенюта