Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.06.2025 Справа №607/26234/24 Провадження №2/607/530/2025

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого - судді Герчаківської О. Я.,

з участю секретаря судового засідання Баб`як Н. О.,

позивачки ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог: Друга тернопільська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Тернопільської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог: Друга тернопільська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 84 років, яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 , залишилося спадкове майно, яке складається, із земельної ділянки площею 0,0552 га, цільове призначення, якої для ведення садівництва, яка розташована на території Скоморохівської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, та квартира АДРЕСА_2 .

Маючи намір прийняти спадщину після смерті матері, ОСОБА_1 звернулась до Другої тернопільської державної нотаріальної контори для оформлення спадкового майна та видачі свідоцтв про спадщину за законом, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій по тій причині, що вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви для прийняття спадщини до органів нотаріату. ОСОБА_1 не подала заяву про прийняття спадщини до органів нотаріату в зазначений строк, так як думала, що оскільки документи на земельну ділянку та квартиру, знаходиться в неї, то вона в будь-який час зможе звернутися до нотаріуса та отримати свідоцтва про право на спадщину.

ОСОБА_1 вважає, що пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини до органів нотаріату з поважної причини, у зв`язку з необізнаністю із законодавством щодо прийняття спадщини, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання в органи нотаріату заяви про прийняття спадщини за законом терміном на два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 грудня 2024 року відкрито провадження у справі № 607/26234/24. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

27 грудня 2024 року судом зареєстровано відзив представника Тернопільської міської ради Левчак А. З., в якому цей представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначає, що позивачка, маючи намір прийняти спадщину після смерті своєї матері, звернулась до Другої тернопільської державної нотаріальної контори для оформлення спадкового майна та видачі свідоцтва про спадщину за законом, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій по тій причині, що вона пропустила шестимісячний строк для і подання заяви для прийняття спадщини до органів нотаріату. Разом з тим, до позовної заяви ОСОБА_1 не додано ніяких доказів про підтвердження звернення до нотаріуса.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 27 червня 2024 року у справі № 545/480/21, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Ухвалою суду, постановленою судом без оформлення окремого документа у судовому засіданні 18 березня 2025 року, витребувано від Другої тернопільської державної нотаріальної контори інформацію чи заведена спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ; чи складалися заповіти ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо так, то надати їх копії.

24 квітня 2025 року та повторно 27 травня 2025 року Друга тернопільська державна нотаріальна контора надіслала лист на виконання ухвали суду від 18 березня 2025 року із запитуваною інформацією.

У судовому засіданні, яке відбулося 03 червня 2025 року суд постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, закрив підготовче провадження та розпочав розгляд справи по суті.

Позивачка ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача Тернопільської міської ради у судове засідання не з`явився, проте у своєму відзиві просив проводити розгляд справи у відсутності сторони відповідача.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Другої тернопільської державна нотаріальна контора, в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, у якій просить суд справу розглядати без присутності представника.

Заслухавши пояснення позивачки, перевіривши та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

ОСОБА_3 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим повторно 01 листопада 2024 року Тернопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

30 вересня 1983 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 , виданим повторно 29 жовтня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Тернопільського міського управління юстиції.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла у віці 84 років, що вбачається із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 12 листопада 2021 року Тернопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

ОСОБА_2 належала квартина АДРЕСА_2 на праві приватної власності, що стверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 24136995 від 14 жовтня 2009 року. Також ОСОБА_2 виготовлено технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_2 .

Після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 успадкувала земельну ділянки площею 0,0552 га, цільове призначення, якої для ведення садівництва, яка розташована на території Скоморохівської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, що стверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом, посвідченим державним нотаріусом Другої тернопільської державної нотаріальної контори Темніковою С. А., 18 вересня 2009 року за реєстровим № 1787 та копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ТР № 05448, виданим Скоморохівською сільською радою 14 березня 1995 року на підставі рішення № 32 Скоморохівської сільської ради від 01 квітня 1994 року та зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 123 з кадастровим номером 01001012,5 виданих на ім`я ОСОБА_4 .

27 травня 2025 року на запит суду від Другої тернопільська державна нотаріальна контора надійшов лист № 116/01-16 від 22 травня 2025 року, зі змісту якого вбачається наступне. Відповідно до інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №81277191 від 22 травня 2025 року, від імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповітів не посвідчувалося. Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81277187 від 22 травня 2025 року, відсутня інформація щодо ОСОБА_2 .

Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов до висновку, що до виниклих правовідносин слід застосувати наступні норми матеріального та процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 2 Цивільного процесуального кодексу України далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За приписами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За загальними приписами про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної конкретної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 61320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови (постанова Верховного Суду від 27 червня 2024 року, справа № 545/480/21).

У виниклих правовідносинах суд встановив, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відтак шестимісячний строк для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини сплив 12 травня 2022 року. Відомостей, що позивачка пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили їй звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, матеріали справи не містять і в судовому засіданні таких не здобуто

Отож, надавши належну правову оцінку поданим ОСОБА_1 документам, які описано вище, суд виснує про відсутність правових підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки введення в Україні воєнного стану з лютого 2022 року та необізнаність спадкоємця з вимогами законодавства, не свідчать про наявність у позивачки протягом більше двох років непереборних перешкод для подання заяви прийняття спадщини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 зауважувала, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Відповідно до частини 1, пункту 2 частини 2 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача.

Таким чином, судовий збір за розгляд справи в суді першої інстанції слід покласти на ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 7678, 206, 258268, 273, 293, 352355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог: Друга тернопільська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Позивач: ОСОБА_1 ,РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Тернопільська міська рада, , адреса місцезнаходження: вул. Листопадова, буд. 5, м. Тернопіль, 46001;

Третя особа яка не заявляє самостійних вимог: Друга тернопільська державна нотаріальна контора, , адреса місцезнаходження: вул. Київська буд. 3А, м. Тернопіль, 46016.

Повний текст рішення суду складено 13 червня 2025 року.

Головуючий суддя Герчаківська О. Я.