УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2025 р.

Київський районний суд м.Харкова у складі

головуючого судді Вітюка Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,

учасники справи у підготовче засідання не з`явилися

розглянув у відкритому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Козаренко Наталі Юріївни про відмову від позову та закриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Перша Харківська міська нотаріальна державна контора, П`ята Харківська міська нотаріальна державна контора про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з майна.

Суд ухвалою від 27.11.2024 відкрив провадження у справі, залучив до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Першу Харківську міську нотаріальну державну контору і П`яту Харківську міську нотаріальну державну контору. Справу було призначено до розгляду.

09.07.2025 від представника позивача Козаренко Н.Ю. надійшла заява, в якій остання просить: прийняти клопотання про відмову від позову та закрити провадження у справі; повернути судовий збір у розмірі 605,60 грн з державного бюджету, що складає 50 відсотків від судового збору у розмірі 1 211,20 грн, сплаченого при подані позову.

Заява мотивоване тим, що після відкриття провадження у даній справі ухвалою Київського районного суду м. Харкова у справі №2-176/11-2005 скасовано заходи забезпечення позову, які було вжито ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.06.2002 по цивільній справі № 2-229/07/05 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа завідуюча Восьмої державної нотаріальної контори Абеленцева Г.В. про визнання дійсною угоди купівлі-продажу квартири, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом за законом, визнання недійсним свідоцтва про право власності на частину автомобіля, усунення перешкод в користуванні майном та виселення, а саме: скасовано арешт накладений на квартиру АДРЕСА_1 . Вказана ухвала набрала законної сили 25.06.2025.

09.07.2025 у судове засідання учасники справи не з`явилися. 23.07.2025 від представниці позиваки надійшла заява про розгляд заяви про відмову від позову без участі позиваки та її представниці. Відповідачі та треті особи про дату, час та місце судового засідання повідомлялись в порядку, передбаченому статтею 128 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши подану заяву та матеріали справи, дійшов висновку щодо наявності підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі (частини перша, третя статті 206 ЦПК України).

За змістом статті 206 ЦПК України відмова від позову - це одностороннє вільне волевиявлення позивача, спрямоване на відмову від судового захисту своєї вимоги і на закриття порушеного позивачем процесу. Відмова позивача від позову - це вияв принципу диспозитивності, тому ця дія здійснюється під контролем суду (див. постанову Верховного Суду від 04.10.2024 у справі № 757/37713/21-ц).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Суд враховує, що звернення із заявою про закриття провадження у справі у зв`язку з відмовою від позову є правом позивача.

Повноваження представниці позивачки - Козаренко Н.Ю підтверджуються копією ордерк від 26.07.2024, у якому відсутні написи про будь-які обмеження прав представника на вчинення процесуальних дій, зокрема, на відмову від позову.

Враховуючи викладене, суд вважає, що дії представника позивача щодо відмови від позову не суперечать закону та не порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси, підстав для не прийняття такої заяви суд не встановив, а тому подана заява підлягає задоволенню

Отже, наявні підстави для прийняття відмови позивачки від позову та закриття провадження у справі.

Також суд, в порядку частини другої статті 206 ЦПК України, роз`яснює позивачу наслідки відмови від позову, а саме відповідно до частини другої статті 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Щодо судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Згідно з ч. 3 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Відповідно до висновку, викладеного у постановах Верховного Суду у справі № 910/14479/21 від 17.11.2022, № 910/1157/24 від 30.01.2025, аналізуючи підстави повернення судового збору, передбачені частиною першої статті 130 ГПК України та частиною третьою статті 7 Закону України "Про судовий збір" у сукупності з пунктом 12 частини третьої статті 2 та частиною першою статті 2 ГПК України, видається, що закріплення цих підстав виступає проявом паритетності інтересів держави на отримання компенсаційних витрат за проведення судового розгляду та здійснення судочинства і інтересів особи на фактичне здійснення самого правосуддя та зацікавленості особи максимально і ефективно реалізувати свої процесуальні справа.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду в постанові від 05.02.2025 у справі № 676/3118/24 із застосуванням положень ст. 142 ЦПК України, які є аналогічними за змістом з ст. 130 ГПК України.

Суд встановив, що заява про відмову від позову подана представником позивача до початку розгляду справи по суті, тому суд вважає за можливе повернути позивачу 50 % сплаченого судового збору з Державного бюджету у розмірі 605,60 грн відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України.

Керуючись ст. 2, 142, 206, 255, 256, 259 - 261, 353 - 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представниці позивачки ОСОБА_1 адвоката Козаренко Наталі Юріївни про відмову від позову та закриття провадження у цивільній справі задовольнити.

Прийняти відмову представниці позивачки ОСОБА_1 адвоката Козаренко Наталі Юріївни від позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Перша Харківська міська нотаріальна державна контора, П`ята Харківська міська нотаріальна державна контора про зняття арешту з майна.

Провадження у цивільній справі № 953/10715/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Перша Харківська міська нотаріальна державна контора, П`ята Харківська міська нотаріальна державна контора про зняття арешту з майназакрити.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова повернути ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) 50 % сплачених коштів - судовий збір - з державного бюджету у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, який був сплачений згідно платіжної інструкції № 0.0..1 від 20.11.2024 на рах. № UA 0020654, отримувач: ГУК Харків обл/мХар Київськ/22030101, призначення: *;101; НОМЕР_1 ; 22030101; Судовий збір (державна судова адміністрація України, 050) позовна заява про скасування арешту; ОСОБА_5 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://ki.hr.court.gov.ua/sud2018/.

Суддя Роман ВІТЮК