Провадження № 2-о/641/63/2025 Справа № 641/8320/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі :

головуючого судді - Музиченко В.О.,

за участю секретаря судового засідання - Микитюк В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові) є рідною тіткою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

В обґрунтування вимог заявник зазначила, що її матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , її рідна тітка (рідна сестра її матері) ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вони були співвласниками квартири АДРЕСА_1 . У квартирі вони були зареєстровані з 1991 року. Після смерті ОСОБА_2 у 2001 році та ОСОБА_3 у 2004 році, вона прийняла спадщину у відповідності до приписів ст. 1268 ЦК України. При оформленні спадщини з`ясувалось, що існують перепони в отриманні свідоцтва про право на спадщину, оскільки через втрату свідоцтва про народження її рідної тітки ОСОБА_2 неможливо підтвердити їх родинні зв`язки. Її мати - ОСОБА_3 мала двох рідних сестер - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та брата ОСОБА_6 , в них були одні батьки. Її мати разом з сестрою ОСОБА_7 проживали разом у одній квартирі після отримання ордеру на квартиру у 1967 році та до смерті обох. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_2 , вона звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки є єдиною спадкоємицею, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено та надано роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між нею та тіткою в судовому порядку.

Ухвалою суду від 03.03.2025 року заяву прийнято до провадження та призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 31.03.2025 року за клопотанням заявника витребувані матеріали спадкової справи.

Представник заявника заяву підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши письмові докази по справі, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про право власності в порядку спадкування від 28.09.1946 року, виданого Державним нотаріусом Другої нотаріальної контори Скачковим В.І., ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 є спадкоємцями у рівних долях кожний на майно, яке залишилося після смерті їх матері - ОСОБА_10 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

ОСОБА_3 була матір`ю заявника ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_2 .

ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками зазначені: батько - ОСОБА_12 , мати - ОСОБА_10 , про що видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 .

Згідно відповіді Державного архіву Харківської області № 01-44/2329 від 19.09.2024 року, встановлено, що в метричних книгах церков міста Харкова Харківської губернії за 1912 рік метричного запису про народження ОСОБА_2 немає.

20 квітня 1967 року Комінтернівською радою депутатів м. Харкова на ім`я ОСОБА_2 видано ордер серії А № 11119 на квартиру АДРЕСА_2 , де у відомостях про склад сім`ї вказано сестру ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_6 від 24.05.1999 року, виданого Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 належить на праві власності квартири АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 10.04.2025 року, вбачається, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилася, свідоцтво про право на спадщину нікому не видавалося.

Згідно відповіді Державного архіву Харківської області від 04.07.2025 року, наданого на ухвалу суду, повідомлено, що в метричних книгах по місту Харкову Харківської губернії за 1912 рік метричного запису про народження ОСОБА_2 немає.

Також судом в якості свідка була допитана ОСОБА_13 , яка пояснила, що є сусідкою заявника. Вона знала матір заявника та її рідну тітку ОСОБА_2 з 1967 року коли вони разом заселялись до будинку. Підтвердила суду, що у квартирі АДРЕСА_1 заявника проживала разом з матір`ю ОСОБА_3 та рідною тіткою ОСОБА_2 .

Не довіряти поясненням наданим свідком у суду підстав немає, оскільки вони повністю узгоджуються з письмовими доказами, наявними в матеріалах справи.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.

Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно з роз`ясненнями п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника та ін. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Верховний Суд України в листі від 01.01.2012 р. «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути:- спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки;- особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини;- інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Оскільки з досліджених в ході розгляду справи достовірно встановлено, що ОСОБА_2 є рідною сестрою ОСОБА_3 (матері заявника) та відповідно є рідною тіткою заявника ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог заявника в частині встановлення факту родинних відносин та беручи до уваги, що в позасудовому порядку неможливо встановити відповідний юридичний факт, задовольняє заяву.

В даному випадку встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, факт родинних відносин має юридичне значення.

У зв`язку з вищезазначеним, заслухавши пояснення свідка, вивчивши надані суду докази на обґрунтування заявлених вимог, повно та всебічно дослідивши надані заявником документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються вимоги заявлені заявником, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підтвердженою належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 13, 76-81,263-265,315 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові) є рідною тіткою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .

Заінтересована особа: Харківська міська рада, , адреса: м. Харків м-н Конституції, 7.

Суддя В.О.Музиченко