Провадження № 2-о/947/399/25
УХВАЛА

17.07.2025 року

Суддя Київського районного суду м.Одеси Луняченко В.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 за участі заінтересованої особи Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) про поновлення строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

До суду в порядку окремого провадження надійшла заява ОСОБА_1 про поновлення строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, в якій заявник просить поновити йому строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та встановити факт родинних відносин між ним ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як між рідним братами.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О..

Вивчивши заяву та ознайомившись з доданими до неї матеріалами, вважаю, що заяву ОСОБА_1 , слід залишити без руху, виходячи з наступного.

У відповідності до частини 3 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви (заяви) додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою судовий збір становить 605,60 гривень.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 19 ЦПК України наголошує на те, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами; Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Основним критерієм, що розмежовує види цивільного судочинства є спір про право.

У відповідності до частини 3 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно до ч.6 ст.294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

В порядку ч.4 ст.315ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України «окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав».

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, в порядку окремого провадження суд розглядає справи про усиновлення, встановлення фактів, що мають юридичне значення, про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя.

З аналізу судової практики вбачається, що більшість справ розглядаються в порядку позовного провадження, оскільки наявний спір про право.

Разом з тим, якщо особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Позов про призначення додаткового строку для прийняття спадщини подається до інших спадкоємців, а якщо їх немає, або вони відмовилися від спадщини, не прийняли її, були усунені від спадкування, в такому випадку відповідачем буде виступати територіальна громада в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (тобто за місцем смерті спадкодавця). Хоча Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ дано роз`яснення з цього приводу, що на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна, або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Потрібно зауважити, що для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини потрібно довести в позовній заяві поважність причин пропущення первинного шестимісячного строку встановленого Цивільним кодексом України. Адже в Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суд ухвалює рішення про призначення додаткового строку для прийняття спадщини, якщо буде встановлено, що причини його пропуску є поважними. Зокрема, поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, нездоланними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника) та надає йому строк на усунення недоліків.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника) та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи вищенаведене у сукупності, доходжу висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків:

- заяву слід оплатити судовим збором у розмірі та порядку згідно вимог Закону України "Про судовий збір" за реквізитами Київського районного суду м.Одеси та надати суду відповідну квитанцію про сплату судового збору;

-визначитись з вимогами заяви ( окремого чи позовного провадження).

Керуючись ст. ст.175-177,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 за участі заінтересованої особи Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) про поновлення строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунути зазначені в ухвалі недоліки у десятиденний строк з дня отримання ним ухвали суду.

Якщо заявник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо заявник не усуне недоліки у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику, що не позбавляє її права повторно звернутися до суду із такими ж вимогами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луняченко В. О.