Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1613/25
УХВАЛА

23.07.2025 рокум. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Баранський Д.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, визнання батьківства.

Розглянувши подану позовну заяву, дійшов до висновку про залишення її без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом чч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осі; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлений на 2025 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 3028 грн.

У цій справі підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2422,40 грн, тобто по 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня цього року за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачкою не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору в розмірі 2422,40 грн (рахунок для сплати судового збору: UA0011525, код: 37983323, одержувач: ГУК у Кіровоградській області, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Разом із позовом позивачкою подано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору. Це клопотання мотивує тим, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, вона не працює, перебуває в декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення трьох років, єдиним джерелом існування є щомісячна одноразова допомога при народженні в розмірі 860 грн. Дохід за попередній 2024 рік складає менше 5 відсотків від суми судового збору, який підлягає сплаті.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Як суд зазначав у цій справі підлягає сплаті судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Згідно з відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 10 липня 2025 року, за грудень 2024 року ОСОБА_1 отримала дохід в розмірі 1720 грн у виді соціальних виплат.

Позивачка надала Індивідуальні відомості про застраховану особу Пенсійного фонду України (Форма ОК-5) стосовно себе, згідно з якими її дохід у 2024 році становив 93300 грн, у 2025 року 40000 грн.

Тобто згідно з цими фактичними даними дохід ОСОБА_1 за 2024 рік становив 95020 грн. 5 відсотків від цієї суми становить 4751 грн, що є більшим від суми судового збору, яка підлягає сплаті у цій справі.

ОСОБА_1 не надала суду будь-яких фактичних даних про відсутність у неї нерухомого та рухомого майна. Наявність в особи нерухомого майна та цінного рухомого майна не може бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

З урахуванням вищезазначеного, суд не бачить підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору.

Окремо слід зазначити, що положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір» надають суду саме право, а не обов`язок, за визначених умов відстрочити, розстрочити або звільнити позивача від сплати судового збору.

З інших підстав позивачка не просить її звільнити від сплати судового збору, а тому суд такі підстави не розглядає.

Отже, суд доходить до переконання про необґрунтованість вимог позивачки про звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення ОСОБА_1 недоліків, шляхом подання супровідним листом через канцелярію суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданням документа, що підтверджує сплату судового збору у вищевказаному розмірі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, визнання батьківства.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі виконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, її позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання. Інакше заява вважатиметься неподаною і повернеться.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. М. Баранський