22.07.2025
2/642/22/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2025 року м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Бородіної О.В., за участю секретаря Брус М.М., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду на розгляді знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення місця проживання дитини.

В ході судового розгляду вирішено питання про опитування малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення найкращих інтересів дітей та врахування їх думки відповідно до ч.ч. 1, 2ст. 171 СК України.

11.07.2025 року представником позивача за первісним позовом адвокатом Таволжанським М.В. через систему «Електронний суд» подано клопотання про призначення психологічної експертизи у цивільній справі №642/4717/24 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей, на вирішення якої поставити такі питання:

1.1. Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості батьків ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ), особливості їх виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

1.2. Яким чином можуть вплинути умови виховання кожного з батьків ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ) на психологічний стан та розвиток дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

1.3. Чи має залежність оцінка сімейної ситуації дітьми ( ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) від впливу з боку батьків та інших дорослих?

1.4. Чи є у дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню їх як особистостей і виникли внаслідок впливу певних обставин (перешкоди з боку матері в спілкуванні дітей з батьком)?

1.5. Чи знаходяться діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 під впливом з боку третіх осіб, у тому числі матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , або інших осіб?

Проведення експертизи просить доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз імені заслужено професора М.С. Бокаріуса».

В обґрунтування клопотання посилався на те, що відповідно до наявних позицій сторін, висвітлених у письмових заявах по суті справи позивач та відповідач вважають, що їх спільним дітям - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , буде краще проживати з батьком, або, відповідно, з матір`ю. Тобто має місце спір про визначення місця подальшого проживання дітей. Вказує, що в даній категорії справ ключове місце посідають найкращі інтереси дітей, але не менш важливе значення має також психоемоційний стан дітей в період перебування з кожним із батьків. В матеріалах справи фактично відсутні будь-які письмові докази, які б належним чином фіксували думку дітей з ким конкретно останні хотіли б проживати в подальшому. Як проживання з одним із батьків вплине на психоемоційний стан дітей чи прихильні діти до матері або до батька і в якій мірі. Відповідь на ці питання і забезпечуватиме як найкращі інтереси самих дітей при визначенні їх місця проживання.

Представник позивача вважає вищенаведені обставини обґрунтованими, достатніми та вагомими для повернення до стадії підготовчого провадження та призначення психологічної експертизи для встановлення дитячо-батьківських відносин.

15 липня 2025 року ухвалою суду вирішено повернутись до стадії підготовчого провадження у даній справі.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічною позовною заявою) адвокат Таволжанський М.В. клопотання про призначення психологічної експертизи підтримав.

Представник відповідача (позивача за зустрічною позовною заявою) - адвокат Василенко Н.М. у підготовчому судовому засідання проти призначення психологічної експертизи заперечувала, вказавши, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Вважає, що заявлене клопотання є необгрунтованим, а призначення судової психологічної експертизи призведе до затягування часу розгляду справи, що буде впливати на порушення законних прав та інтересів малолітньої дитини. Крім того, посилалась на те, що в матеріалах справи наявний висновок щодо визначення місця проживання дітей. Зазначила, що обстеження малолітніх дітей в умовах експертної установи може негативно вплинути на їх психоемоційний стан. Крім того, посилалась на те, що представник позивача вказує на необхідність проведення психологічної експертизи з метою в тому числі визнаечнння прихильності дітей до батьків, проте таких питань у клопотанні не ставить. Вважає, що стороною позивача не доведено необхідність проведення судової психологічної експертизи з урахуванням обставини справи, а відтак клопотання про її призначення задоволенню не підлягає.

Також заявила клопотання про проведення опитування малолітніх дітей в режимі відео конференції судом з використанням власних технічних засобів за участю їх матері ОСОБА_2 , та залучивши психолога у якості спеціаліста.

Представник третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради був повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явилися, раніше надали письмовий висновок щодо розв`язання спору. Розгляд справи просили проводити без участі представника Департаменту служб у справах дітей.

Заслухавши думку сторін, перевіривши матеріали справи, суд дійшов натупного висновку.

Відповідно дост. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2ст. 197 ЦПК Україниу підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна матирозумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положеньстатті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справиі тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1ст. 103 ЦПК Українисуд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи,необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено уст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Згідно з ч. 2 ст. 159 СК України під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Отже, судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.01.2023 року у справі №710/1678/18 (провадження № 61-8345св22), при визначенні місця проживання дитини суди зобов`язані враховувати психологічний стан дитини, проте лише за умови призначення судово-психологічної експертизи у встановленому законом порядку у разі необхідності із урахуванням встановлених обставин справи.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.10.2019 у справі № 352/2324/17 (провадження № 61-14041св19):

«Дитина є найбільш вразливою стороною під час будь-яких сімейних конфліктів, оскільки на її долю випадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не просто спірні питання між батьками та іншими особами, а визначається доля дитини.

При цьому під час визначення місця проживання малолітньої дитини, зважаючи на вікову категорію дитини, бесіду з останньою повинен проводити психолог, головним завданням такої бесіди є встановлення дійсного психоемоційного стану дитини, визначення інтересів дитини та отримання думки щодо бажання дитини проживати з одним із батьків».

При виршенні цього питання необхідним є врахування конвенційних положень про те, що процесуальні зобов`язання, передбачені ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, про право на повагу до приватного і сімейного життя також включають гарантування того, щоб батьки були спроможні навести свої аргументи.

Ці зобов`язання вимагають аби висновки національних судів грунтувались на належній фактологічній базі і не були свавільними чи нерозумними (рішення Wetjen і інші проти Німеччини від 25.03.2010 року, п.п.84,81).

Статтями 12-15 Конвенції про права дитини визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою). На рівні внутрішнього законодавства України це право дитини конкретизовано, зокрема у статті 171 СК України, яка регулює врахування думки дитини при вирішенні питань, які стосуються її життя.

Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським Судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78).

Отже, положення про рівність прав та обов`язків батьків у вихованні дитини не може тлумачитися на шкоду інтересам дитини.

Через складність і неповторності кожної окремо взятої сімейної системи і унікальності існуючих в ній батьківсько-дитячих відносин, суду вкрай важко зробити об`єктивний висновок про те, який з батьків буде краще, ближче, безпечніше і комфортніше для спільного проживання з дитиною. У таких умовах саме психологічна експертиза постає необхідним обґрунтуванням забезпечення найкращих інтересів дитини та способом встановлення найліпших психологічних умов її проживання з одним із батьків.

Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо того, з ким із батьків слід визначити постійне місце проживання їх спільних малолітніх сина та доньки. Вирішення даного спору судом потребує з`ясування психологічних особливостей сторін та їх дітей, особливостей їхніх взаємовідносин та прихильності дітей до кожного з батьків. Встановлення даних обставин буде сприяти суду в можливості урахувати найкращі інтереси для дитини при вирішення справи.

Суд, враховуючи суть заявлених вимог у первісному та зустрічному позовах, а також те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у галузі психології, а до компетенції суду не відноситься вирішення питань спеціального психологічного характеру, та беручи до уваги, що регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, вважає за необхідне призначити у справі судову психологічну експертизу.

Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про призначенння у справі судової психологічної експертизи, відповідно суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про проведення опитування малолітніх дітей в режимі відеоконференції.

Згідно з ч.ч. 4, 5ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Суд бере до уваги, що питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять допредмета доказуванняу справі. При цьому слід розмежовувати такі категорії як "предмет спору", "предмет позову" та "предмет доказування".

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Предмет доказування - це коло обставин, які належить установити по конкретній справі і які необхідні для правильного вирішення справи по суті, тобто ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

Обсяг предмету доказування обмежується не лише обставинами, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а іншими обставинами, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору. При цьому обставини, які не мають значення для вирішення справи по суті, не підлягають доказуванню сторонами та встановленню судом.

За практикою призначення судової експертизи - недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Призначаючи експертизу по справі, суд може зважати на предмет спору, однак при визначенні підстав для призначення експертизи суд повинен керуватися предметом доказування.

Предмет доказування і предмет позову виступають ключовими орієнтирами при визначенні меж здійснення судочинства. Повне, своєчасне і належне використання судом "предмету доказування" є запорукою реалізації принципу процесуальної економії та є гарантією дотримання права сторін на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Враховуючи предмет доказування та обставини справи, суд вважає за необхідне поставити на вирішення судового експерту питання в редакції суду, а саме: ?Які індивідуально-психологічні особливості має батько/мати ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 / ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ) ?

?Який характер виховної поведінки батька/матері ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 / ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ) по відношенню до дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Які індивідуально-психологічні особливості має малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

?Які індивідуально-психологічні особливості має малолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Який психоемоційний стан малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час? З чим саме пов`язані їх актуальні емоційні переживання?

?Яким чином особливості виховної поведінки кожного з батьків впливають на емоційний стан, психологічний розвиток та відчуття благополуччя дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час, в чому саме вони проявляються?

?Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час, в чому саме вони проявляються?

?Яке ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до матері та батька? До кого з батьків більш прихильна дитина? Як проявляється прихильність до кожного з батьків?

?Яке ставлення дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до матері та батька? До кого з батьків більш прихильна дитина? Як проявляється прихильність до кожного з батьків?

?Які відкриті та приховані побажання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо місця проживання з кожним із батьків?

?Які відкриті та приховані побажання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо місця проживання з кожним із батьків?

Суд вважає, що такі питання в цілому відображають ті, без встановлення яких повне та об`єктивне з`ясування відповідних обставини у даній справі може бути ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Відповідно до ч. 3ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

За умови відсутності пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі екпертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса».

Суд вважає, що експертне дослідження у даному випадку може проводитись в тому числі на підставі матеріалів справи. Наведена обставина зумовлює необхідність надання в розпорядження експерта матеріалів даної цивільної справи.

Суд вважає за необхідне звернути увагу осіб, які беруть участь у справі на те, що згідно із ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1ст. 253 ЦПК України).

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи.

Зупинення провадження у справі не повинно призводити до затягування розгляду справи.

Зупинення провадження у справі до отримання судом результатів експертизи є доцільним та законним, окрім випадків, коли воно не буде мати правового значення для розгляду справи, може зашкодити ефективності правозастосування та призведе до порушення принципу розумності дотримання процесуальних строків розгляду справи.

Так, предметом спору у даній справі є визначення місця проживання дітей, тому суд вважає, що проведення судової психологічно експертизи є доцільним та законним.

Оскільки по справі призначено судову психологічну експертизу, а висновок експерта матиме суттєве значення для подальшого розгляду даної цивільної справи, приходжу до висновку про необхідність зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18)витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розглядумає нести сторона, яка заявила клопотанняпро проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

У п.п. 12, 14 ч. 1ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Керуючись нормами ст. 69, 76, 90-91, 103-105, п. 5 ч. 1 ст. 252, п. 9 ч. 1 ст. 253, 260, ст. 261, 268, ч. 1, 2 ст. 273, ст. 352, п. 12 ч. 1 ст. 353, ст. 354-355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи задовольнити частково.

У задоволенні клопотання представника відповідача про проведення опитування малолітніх дітей в режимі відео конференції відмовити.

Призначити у цивільній справі 642/4717/24 судову психологічну експертизу дитячо-батьківських відносин, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз імені заслуженого професора М.С. Бокаріуса» (адреса: вул. Золочівська, 8А, м. Харків).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

?Які індивідуально-психологічні особливості має батько/мати ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 / ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ) ?

?Який характер виховної поведінки батька/матері ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 / ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ) по відношенню до дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Які індивідуально-психологічні особливості має малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

?Які індивідуально-психологічні особливості має малолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Який психоемоційний стан малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час? З чим саме пов`язані їх актуальні емоційні переживання?

?Яким чином особливості виховної поведінки кожного з батьків впливають на емоційний стан, психологічний розвиток та відчуття благополуччя дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

?Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час, в чому саме вони проявляються?

?Чи відмічаються ознаки негативного впливу на психічний розвиток дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час, в чому саме вони проявляються?

?Яке ставлення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до матері та батька? До кого з батьків більш прихильна дитина? Як проявляється прихильність до кожного з батьків?

?Яке ставлення дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до матері та батька? До кого з батьків більш прихильна дитина? Як проявляється прихильність до кожного з батьків?

?Які відкриті та приховані побажання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо місця проживання з кожним із батьків?

?Які відкриті та приховані побажання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо місця проживання з кожним із батьків?

Зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , взяти безпосередню участь та забезпечити участь малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у проведені судової психологічної експертизи.

Дату, час та місце проведення експертного дослідження експерту узгодити з батьками: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Оплату за проведення судової психологічної експертизи покласти на позивача за первісним позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Для проведення дослідження експертам направити копію ухвали про призначення судової психологічної експертизи та матеріали цивільної справи №642/4717/24.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Роз`яснити учасникам справи положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у цивільній справі №642/4717/24 зупинити до отримання висновку експерта.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Харківського апеляційного суду.

повний текст ухвали складено 22.07.2025 року.

Суддя О.В. Бородіна