Справа №:755/3165/25
Провадження №: 2-о/755/223/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" липня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Силкової Л.Є.

з участю сторін:

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Захарченко Тарас Сергійович про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

в с т а н о в и в:

Заявник звернулась до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її цивільний чоловік, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті залишилось спадкове нерухоме майно - квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Вважаючи ОСОБА_3 своїм чоловіком, вона звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченка Т.С. з заявою про прийняття спадщини № 182 від 04.12.2024 року. Приватним нотаріусом була здійснена реєстрація спадкової справи № 58/2024 в Спадковому реєстрі. Проте приватний нотаріус пояснив, що для отримання спадщини потрібно у судовому порядку встановити факт спільного проживання зі спадкодавцем. 28.01.2025 року вона звернулася до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зі заявою щодо видачі копії свідоцтва про смерть або витягу з державного реєстру акту цивільного стану щодо відомостей про смерть ОСОБА_3 з метою оформлення спадщини. У відповідь на звернення Дніпровський відділ ДРАЦС у м. Києві ЦМРУЮ МЮ (м. Київ) листом від 28.01.2025 № 23/33.4-87 повідомив, що відповідно до п. 4 Розділу IV Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, свідоцтво про смерть видається другому з подружжя, а також дітям, у тому числі усиновленим, та їх законним представникам, близьким родичам померлого (братам і сестрам, онукам, діду і бабі як збоку батька, так і з боку матері), особі, яка є спадкоємцем за законом або за заповітом, представникові органу опіки та піклування, у разі виконання ними повноважень з опіки та піклування стосовно осіб, які мають право на отримання такого свідоцтва, якщо родинні стосунки, право на спадкування підтверджуються документально, про що зазначається в заяві про видачу свідоцтва. Інших родичів та членів сім`ї, крім неї, ОСОБА_3 не мав. У нього немає інших спадкоємців, що відносяться до першої, другої та третьої черги (батьків, дітей, інших кровних родичів). На жаль, спільних дітей вони не мали. Таким чином, у неї виникла необхідність встановити факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 без шлюбу не менше 5 років до часу відкриття спадщини. Встановлення цього юридичного факту необхідне для реалізації її права на спадкування нерухомого майна, що належало на праві приватної власності ОСОБА_3 , та отримання у приватного нотаріуса свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно. З ОСОБА_3 вона фактично проживала з вересня 2010 року більше 14 років, офіційний шлюб між ними був зареєстрований два рази: з 15.11.2006 року по 16.06.2011 рік та з 13.08.2019 року по 31.12.2022 рік. Незважаючи на розірвання офіційного шлюбу, це не стало для них перешкодою у збереженні справжніх почуттів, поваги та довіри один до одного. Як до реєстрації шлюбу, так і після його розірвання, вони продовжували проживати як одна сім`я до дня смерті ОСОБА_3 , вважаючи один одного чоловіком та дружиною. Місцем реєстрації ОСОБА_3 була адреса: АДРЕСА_1 . Проте з вересня 2010 року вони з ним проживали разом у її квартирі за адресою: АДРЕСА_2 . На підтвердження цього Житлово-експлуатаційною дільницею № 409 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговуванню житлового фонду Дніпровського району м. Києва» складено відповідний Акт від 05.02.2025 року. Також цей факт може бути підтверджений сусідами мого будинку АДРЕСА_3 : ОСОБА_4 , що проживає у квартирі НОМЕР_6 , ОСОБА_5 , що проживає у квартирі НОМЕР_7 , та ОСОБА_6 , що проживає у квартирі НОМЕР_8 .

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 28.02.2025 року відкрито провадження та залучено до участі в справі заінтересовану особу - Київську міську раду. Також цією ухвалою витребувано копію спадкової справи та копію актового запису про смерть.

В судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали та просять суд встановити: факт проживання спільного проживання однією сім`єю без шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з вересня 2010 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заінтересована особа Київська міська рада в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Заінтересована особа приватний нотаріус КМНО Захарченко Т.С. в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, вислухавши пояснення заявниці, її представника, допитавши свідків, дослідивши письмові докази у справ, приходить до наступного висновку.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 2447 від 16.11.2024 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві ЦМУ МЮ (м.Київ), підтверджується копією актового запису про смерть. З актового запису про смерть вбачається, що заявником є ОСОБА_7 .

Після його смерті відкрилась спадщина щодо його майна, за заявою ОСОБА_1 від 04.12.2024 року. Крім ОСОБА_1 будь-яких інших заява про прийняття спадщини не надходило. В межах спадкової справи приватним нотаріусом КМНО Захарченко Т.С. жодних постанов не приймалося.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб 15.11.2006 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 2257.

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвали шлюб 16.06.2011 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 268.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб 13.08.2019 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 1998.

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвали шлюб 31.12.2022 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 382.

Звертаючись до суду з заявою, заявниця стверджує, що з 2010 року по день смерті ОСОБА_3 вона постійно проживала з останнім однією сім`єю. Не зважаючи на розірвання офіційного шлюбу вони продовжували проживали як одна сім`я до дня смерті ОСОБА_3 , вважаючи один одного чоловіком та жінкою.

На підтвердження обставин спільного проживання заявницею були надані:

-копія акту від 05.02.2025 року про проживання ОСОБА_3 ;

-копія договору про надання ритуальних послуг від 15.11.2024 року;

-копії свідоцтв про шлюбу та розірвання шлюбу;

-копії виписок із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 17/2605, № 17/12414, № 18/5417 та № 18/7026;

-копія заяви ОСОБА_3 про надання дозволу на медичне обслуговування у філії № 1 КНП «КДЦ Дніпровського району м.Києва» від 11.06.2018 року за місцем проживання: АДРЕСА_2 ;

-копія довідки до акта огляду МСЕК від 06.07.2018 року, виданої ОСОБА_3 ;

-копія пенсійного посвідчення ОСОБА_3 ;

-копія свідоцтва про народження ОСОБА_3 ;

-копія свідоцтва про народження ОСОБА_8 ;

-копія свідоцтва про припинення одруження між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;

-копія свідоцтва про одруження ОСОБА_11 та ОСОБА_8 ;

-копія свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ;

-копія свідоцтва про смерть ОСОБА_12 ;

-копія дозволу Київської місцевої прокуратури № 4 на проведення кремації тіла ОСОБА_12 ;

-копія лікарського свідоцтва про смерть № 2191/2 від 18.09.2017 року;

-копія акту констатації смерті № 1607 від 17.09.2017 року щодо ОСОБА_12 .

В судовому засіданні за клопотання заявниці допитані два свідки.

Так, допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , яка є сусідкою заявниці з 2010 року, суду пояснила, що заявниця та померлий жили в одному будинку з нею. В гості до них вона не ходила, проте бачила заявницю та ОСОБА_3 коли вони разом гуляли та з онуками.

Свідок ОСОБА_6 , яка є сусідкою заявниці з 2010 року, суду пояснила, що заявця та ОСОБА_3 разом проживали в їх будинку з 2010 року, жили однією сім`єю. В гості заходила 1 раз на рік.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі двічі, а саме: з 15.11.2006 року по 16.06.2011 року та з 13.08.2019 року по 31.12.2022 року.

Таким чином, законних підстав для встановлення факту проживання сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у період з вересня 2010 року по 16.06.2011 року та з 13.08.2019 року по 31.12.2022 року.

Частиною 2 ст. 3 СК України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя.

Згідно з ч. 1 ст. 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя.

Відповідно до ст. 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об`єктом спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Рішенням Конституційного суду України в справі № 1-8/99 (за конституційними поданнями Служби безпеки України та інших про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») визначено, що до кола членів сім`ї належать дружина (чоловік), їх діти і батьки, проте членами сім`ї можуть бути визнані й інші особи за умов постійного проживання і ведення спільного господарства, тобто не лише близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід, баба), але й інші родичі або особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 08 червня 2016 року у справі № 6-2253цс15 Верховний Суд України дійшов висновку, що особам, які проживають однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на праві спільної сумісної власності належить майно, набуте ними за час спільного проживання або набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти; вирішуючи питання щодо правового режиму такого майна, суди зазвичай встановлюють факти створення (придбання) сторонами майна внаслідок спільної праці, ведення спільного господарства, побуту, виконання взаємних прав та обов`язків, з`ясовують час придбання, джерело набуття (кошти, за які таке майно було набуте), а також мету придбання майна, що дозволяє надати йому правовий статус спільної сумісної власності; рішення обґрунтовують належними і допустимими доказами, про що зазначають у мотивах прийнятого рішення з посиланням на конкретні факти. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 490/6060/15, від 10 лютого 2021 року у справі № 383/49/19.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 07 грудня 2020 року у справі №295/14208/18-ц, від 03 березня 2021 року у справі №127/28507/15 належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема: свідоцтва про народження дітей; довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 554/8023/15-ц (провадження № 14-130цс19) зазначено, що вирішуючи питання про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд має установити факти: спільного проживання однією сім`єю; спільний побут; взаємні права та обов`язки.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім факту спільного проживання, є наявність спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 22 серпня 2018 року у справі № 644/6274/16-ц та Верховним Судом у постановах від 09 січня 2020 року у справі № 186/421/17; від 09 червня 2021 року у справі № 346/5702/18) та від 01 вересня 2021 року у справі №523/9720/17.

Отже наведена судова практика свідчить про те, що питання щодо встановлення факту спільного проживання однією сім`єю вирішується у кожному конкретному випадку, з урахуванням встановлених обставин справи та поданих сторонами доказів.

З встановлених обставин у даній справі вбачається, що заявниця звернулась до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу з метою отримання права на спадщину після померлого ОСОБА_3 .

Даючи оцінку доказам у справі суд приходить до висновку, що надані суду докази не є достатніми. Жодний письмовий доказі, наданий заявницею не свідчить про обставини спільного проживання. Що стосується показів, свідків, то жоден із свідків не надав пояснень щодо обставин сумісного проживання заявниці та померлого, достатніх для встановлення обставин справи.

Отже, судом встановлено, що відсутні належні та допустимі доказів про те, що заявниця та померлий ОСОБА_3 мали взаємні права та обов`язки, притаманні подружжю, вели спільний побут, мали спільний бюджет, спільно харчувалися, купували майно для спільного користування, приймали участь у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надавали взаємну допомогу, мали усні чи письмові домовленості про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин у періоди з 16.06.2011 року до 13.08.2019 року та з 31.12.2022 року до часу відкриття спадщини.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалась заявниця, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що заявниця не довела факту постійного проживання з померлим ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з вересня 2010 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому заява задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 19, 76-80, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

В задоволені заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Захарченко Тарас Сергійович про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Дані сторін:

Заявник: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Заінтересована особа: Київська міська рада, , адреса місцезнаходження: місто Київ, вулиця Хрещатик, 36.

Заінтересована особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Захарченко Тарас Сергійович, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_7 .

Повний текст рішення складений 22.07.2025 року.

Суддя Н.О.Яровенко