Провадження № 2/761/4081/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Мальцева Д.О.,

секретар судового засідання Губенко О.М.,

представник позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання представника позивача про допит свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту спільного проживання та перебування на утриманні,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представником позивача ОСОБА_2 подано клопотання про допит свідків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зможуть надати пояснення щодо обставин справи.

Представник позивача ОСОБА_2 , підтримала клопотання про допит свідків.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України учасники справи, у тому числі, мають право подавати докази, заяви клопотання, надавати пояснення суду та інше.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Крім цього відповідно до ст. 77 ЦПК України належними доказами є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування. При цьому суд не бере до уваги докази що не стосуються предмету доказування.

Відповідно до ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 91 ЦПК України у заяві про виклик свідка серед іншого має бути зазначені обставини які він може підтвердити.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК для постановлення ухвал, що оформлюються окремим документом, суд оголошує перерву. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Враховуючи викладене, беручи до уваги предмет позову, керуючись принципом змагальності та диспозитивності судового процесу суд прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання представника позивача про допит свідків, а саме: викликати в якості свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , для допиту у судовому засіданні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 43, 76, 77, 90, 91 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про допит свідків - задовольнити частково.

Викликати в якості свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , для допиту у судовому засіданні.

У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Свідка попередити про кримінальну відповідальність передбачену ст.ст. 384-385 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: