ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1489/25 Справа № 703/6033/24
УХВАЛА

про залишення без руху апеляційної скарги

15 липня 2025 року м. Черкаси

Суддя судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду Фетісова Т.Л., розглянувши апеляційну скаргу представника Міністерства оборони України Матієнка Олега Борисовича на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16.04.2025 у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , про встановлення факту перебування на утриманні,

в с т а н о в и л а :

рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16.04.2025 задоволено заяву ОСОБА_1 про встановлення факту перебування на утриманні.

На зазначене рішення суду першої інстанції представник Міністерства оборони України Матієнко О. Б. 04.07.2025 подав апеляційну скаргу повторно, після попереднього повернення апеляційним судом ухвалою від 16.06.2025 аналогічної скарги з підстав несплати скаржником судового збору на це ж рішення суду першої інстанції.

Так відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже має місце пропуск скаржником строків апеляційного оскарження рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду причиною пропуску такого скаржником зазначено те, що копію оскаржуваного рішення було отримано лише 01.05.2025.

Апеляційний суд відхиляє зазначені аргументи скаржника з огляду на те, що як вбачається з матеріалів справи копію оскажуваного рішення до електронної скриньки скаржника було доставлено 22.04.2025 ( а.с. 173).

Строк звернення до суду, як одна із складових гарантії «права на суд», може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Колегія суддів, не заперечуючи проти права на повторне звернення з апеляційною скаргою після її повернення, зазначає, що таке право не є абсолютним.

Так у постанові Верховного Суду від 24.07.2023 у справі №200/3692/21 зазначено, що процесуальний строк, зокрема, на апеляційне оскарження у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Також, у апеляційній скарзі скаржник зокрема просив відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі у справі у зв`язку з тривалістю проведення державним казначейством України платежів від імені міністерства.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню апеляційний суд прийшов до таких висновків.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд надає оцінку фінансовій ситуації, яка склалася в державі у зв`язку із запровадженням воєнного стану та викликаними цим наслідками, водночас наголошує на тому, що особливість діяльності національних судів полягає в застосуванні положень закону саме в тому контексті, в якому він визначений саме законодавчим органом влади.

Ураховуючи, що предметом позову у цій справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги необхідно відмовити.

Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У п/п 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 726,72 грн. (3028 х 0,2 х 150% х0,8= 726,72).

З актуальними реквізитами для сплати вказаної суми судового збору скаржник може ознайомитися на офіційному веб-сайті Черкаського апеляційного суду за посиланням https://ack.court.gov.ua/sud4821/.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційну скаргу представника Міністерства оборони України Матієнка Олега Борисовича на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16.04.2025слід залишити без руху з наданням строку для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 354, 357 ЦПК України,

у х в а л и л а :

у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу представника Міністерства оборони України Матієнка Олега Борисовича на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16.04.2025 у цій справі залишити без руху та надати скаржнику строк для звернення до апеляційного суду із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із наведенням інших причин його пропуску та сплати судового збору в сумі 726,72 грн протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У випадку не усунення недоліків скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Л. Фетісова