Дата документу 10.07.2025Справа № 554/8043/25
Провадження № 2/554/3670/2025
10 липня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:
головуючого судді Михайлової І.М.,
за участі секретаря судового засідання Васюти А.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Полтава цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
В обґрунтування позову вказав, що 10.01.2020 року між АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №501224300, за умовами якої відповідач зобов`язувався повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені договором платежі. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредиту. 12.08.2022 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про зміну найменування позивача внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб, підприємців та громадських формувань 30.11.2022 року. Однак, позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, унаслідок чого утворилася заборгованість у сумі 120240,84 грн.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Полтави від 02.06.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача - адвокат Альховська І.Б. до суду не з`явилася, 04.06.2025 року надіслала до суду заяву, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, прохає їх задовольнити. Розгляд справи просила проводити за відсутності представника позивача та не заперечувала проти винесення заочного рішення суду.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час слухання справи повідомлений належним чином.
Зокрема, надісланий за місцем реєстрації відповідача рекомендований лист з копією ухвали про відкриття провадження у справі, з повідомленнями про розгляд справи, ОСОБА_1 не був вручений, а поштове відправлення повернуто з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Отже, відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про розгляд судом цивільної справи, учасником якої він є.
Право надати відзив на позовну заяву відповідач не реалізував та не повідомив суд про причини неявки в судове засідання. За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника позивача та відповідача, на підставі наявних у справі доказів.
Згідно із ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, якщо відповідач не з?явився без поважних причин або без повідомлення причини, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Ураховуючи викладене та те, що представник позивача не заперечувала проти ухвалення заочного рішення, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши уточнену позовну заяву позивача АТ «Сенс Банк», дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що відповідна заява має бути прийнята судом до розгляду, з огляду на наступне.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01.11.2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) вказав, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Уточнена позовна заява позивачем подана до суду 05.06.2025 року, тобто більш, аніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, а отже, в межах визначеного ч.3 ст.49 ЦПК України процесуального строку. Крім того, у відповідності до вимог ч.5 ст.49 ЦПК України до уточненої позовної заяви додано докази направлення копії такої заяви відповідачу ОСОБА_1 .
Як убачається з матеріалів справи, в уточненій позовній заяві позивач конкретизував розмір складових частин пред`явленої ним до стягнення з відповідача суми кредитної заборгованості, тобто фактично змінивши предмет позову, при цьому розмір позовних вимог, підстави позову залишилися незмінними.
Враховуючи вищевикладене, суд розцінює уточнену позовну заяву позивача, як заяву про зміну предмета позову, а тому вважає можливим прийняти її та здійснювати розгляд справи з урахуванням викладення позовних вимог позивача у редакції від 05.06.2025 року.
Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до Витягу з державного реєстру банків, 30.11.2022 було змінено найменування Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».
10.01.2020 між ОСОБА_1 та АТ «Альфа Банк» укладено договір, згідно якого відповідачу ОСОБА_1 відкрито кредитну лінію у розмірі 200000 грн під річну процентну ставку 26 % строком на 12 місяців з можливістю пролонгації відповідної кредитної лінії, шляхом підписання оферти на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії.
Станом на 29.05.2023 року відповідач ОСОБА_1 має заборгованість перед АТ «Сенс Банк» в розмірі 120 240,84 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості та випискою по рахунку.
Відповідно ст.ст.526, 527, 530, 1054 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Згідно з положеннями статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (статті 610, 611 ЦК України).
Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення, невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.
При цьому в законодавстві визначаються різні поняття як «строк дії договору», так і «строк (термін) виконання зобов`язання» (статті 530, 631 ЦК України).
Якщо в зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).
Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у частині другій статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Частиною першою статті 1048 ЦК України встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
За наданим позивачем розрахунком розмір заборгованості відповідача перед позивачем становить 120240,84 грн.
Суд вважає, що відповідач не виконав зобов`язання за кредитним договором, кошти отримані в кредит своєчасно не повернув, порушила графік платежів, а тому з нього потрібно стягнути заборгованість за кредитом.
Ураховуючи вищевикладене, суд вважає доведеними та такими, що підлягають задоволенню вимоги позивача в частині стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором 501224300 в сумі 120240,84 грн.
Судові витрати по справі у вигляді сплаченого позивачем при зверненні до суду з позовом судового збору складають 2422,40 грн.
Питання про розподіл судових витрат по справі суд вирішує відповідно до статті 141 ЦПК України, а тому стягує з відповідача на користь позивача судові витрати по справі у вигляді судового збору у сумі 2422,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.509, 525-530, 543, 551, 623, 625, 1054 ЦК України, ст.ст.12, 14, 19, 49, 76, 141, 274-279, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Акціонерне товариство «Сенс Банк» задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором 501224300 у сумі 120240,84 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерне товариство «Сенс Банк» судовий збір у сумі 2422,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути подано до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разу розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: Акціонерне Товариство «Сенс Банк», місце знаходження: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя І.М. Михайлова