УХВАЛА

про передачу матеріалів заяви за підсудністю

21 липня 2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце реєстрації як ВПО: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; місце реєстрації як ВПО: АДРЕСА_2 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_4 ), поданої представником заявників за ордером ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_5 ), заінтересована особа: не зазначено, про розірвання шлюбу, -

встановив:

10 липня 2025 року представник заявників за ордером адвокат Комолов Д.О. через систему «Електронний суд» звернувся до суду в порядку ч. 3 ст. 293 ЦПК України із заявою про розірвання шлюбу, у якій просив розірвати шлюб укладений між заявниками, зареєстрований 06.01.2018 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №13; після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - « ОСОБА_4 ».

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2025 року передано судді Булах Є.М. 14.07.2025 року.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

За положеннями частини 1 статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про відкриття окремого провадження у справі судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

За частиною 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

За загальним правилом, заяви у справах окремого провадження подається до суду за місцем проживання заявника.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п.1 ст.6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Як роз`яснено у пунктах 34, 37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 р. №3, якщо інше не встановлено ЦПК, позови пред`являються: до фізичної особи - до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування; до юридичної особи - за її місцезнаходженням, яке стосовно фізичної особи визначається відповідно до положень статті 29 ЦК і статті 3 Закону України від 11 грудня 2003 року N1382-IV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», а щодо юридичної особи - за положеннями статті 93 ЦК.

Заявники звернулися до суду з вимогою про розірвання шлюбу, на яку поширюються загальні правила підсудності та у тому числі і правила альтернативної підсудності визначені ст. 28 ЦПК України.

Як вже зазначалось, за загальним правилом, заява у справах окремого провадження подається до суду за місцем проживання заявника.

Як встановлено із довідок про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 04.09.2022 року № 3010- та 3010- наявних в матеріалах справи з Управління соціального захисту населення Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, місце проживання заявників зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 .

Тобто, заявники на час звернення до суду із заявою мають статус внутрішньо переміщених осіб та зареєстрували своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст.1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно положень ч. 1 ст. 4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи затверджений постановою Кабінету Міністрів України «Про облік внутрішньо переміщених осіб» від 01.10.2014 № 509, абзацом 2 пункту 1 якої визначено, що довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Згідно з пунктом 9 Правил реєстрації місця проживання, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207(в редакції, яка була чинна до 15.08.2017 включно), відомості про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування до довідки про звернення за захистом в Україні та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (документ, до якого вносяться відомості про місце перебування) шляхом проставлення в них відповідного штампа реєстрації місця проживання/перебування особи за формою згідно з додатком 1.

09.08.2017 Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 579 Про внесення зміни до пункту 9 Правил реєстрації місця проживання, якою внесено зміни до пункту 9 «Правил реєстрації місця проживання», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру», а саме виключено в абзаці першому слова «та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи».

Разом із цим, згідно з ч. 1 ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Зазначені норми вказують на те, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на певний період. Положеннями ч. 1 ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» зазначену довідку віднесено до документів, що підтверджують місце проживання особи.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо вказаних осіб та саме він підлягає застосуванню.

Також, у постанові від 29 липня 2019 року у справі №409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі ст. 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у ст. 1 цього Закону.

Так, у своєму роз`ясненні від 02.09.2022 року Верховний Суд зазначив, що якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як ВПО, то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування. Але якщо такої довідки у переселенця немає, тобто особа з тих чи інших причин не зареєструвалася як ВПО, але все ж хоче подати позов у суд, то, на жаль, у такому випадку позов у найближчий суд особа подати не зможе. В такому випадку переселенці повинні подавати позови в ті суди, яким була визначена територіальна підсудність судів, які залишаються в зоні бойових дій чи в окупації. Винятком є встановлення факту смерті.

Таким чином, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи можна визнати документом, що підтверджує зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання/перебування заявників при визначені підсудності розгляду справ.

Крім того, при розгляді судом в порядку окремого провадження заяв про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушенні їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Вказане правило зобов`язує заявників брати безпосередню участь у судовому процесі з метою з`ясування їхньої дійсної волі для розірвання шлюбу.

З огляду на вищевказане, та враховуючи що в процесі розгляду цієї справи безпосередня участь заявників є обов`язковою та беручи до уваги, що на час подання заяви заявники мають зареєстроване місце проживання як ВПО за адресою: АДРЕСА_2 доходжу висновку, що дана справа не підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

У відповідності до п.1. ч.1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, тому суд вважає за необхідне направити цю справу до Шевченківського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю, з метою дотримання прав учасників процесу, гарантованих державою, в тому числі й під час воєнного стану.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3ст.31 ЦПК України).

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст.4,28,30-32,186, 353-354 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце реєстрації як ВПО: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; місце реєстрації як ВПО: АДРЕСА_2 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_4 ), поданої представником заявників за ордером ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_5 ), заінтересована особа: не зазначено, про розірвання шлюбу - передати для розгляду за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва (03057, м. Киів вул. Дегтярівська 31-А).

Копію ухвали надіслати заявникам/представнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Херсонського апеляційного суду в порядкуст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до ч. 3 ст.31 ЦПК України на підставі цієї ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а вразі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення передати справу до Шевченківського районного суду м. Києва (03057, м. Киів вул. Дегтярівська 31-А).

Суддя Є.М. Булах