Справа № 295/7453/25
У Х В А Л А

про залишення без руху

"14" липня 2025 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

10 липня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира за підсудністю з Богунського районного суду м. Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Установлено, що позовна заява не містить поштові індекси до адрес позивача та відповідача, а також позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронної пошти, електронного кабінету сторін.

Частиною першою ст. 175 ЦПК України визначено, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Окрім вимоги про розірвання шлюбу в прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 заявляє на вирішення суду вимогу такого змісту: «Після розірвання шлюбу залишити мені прізвище - ОСОБА_3 ». Однак, позивач не зазначає обґрунтування вказаної вимоги, позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач мотивує вимогу про залишення собі вищевказаного прізвища та чому така вимога підлягає вирішенню судом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позовна заява не містить обґрунтувань того, що позивач змінювала прізвище, а також позов не містить відомостей про те, що будь-хто порушує, не визнає чи оспорює право позивача іменуватись своїм прізвищем.

Крім того, позовна заява не містить доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

ОСОБА_1 заявляє на вирішення суду дві вимоги немайнового характеру (розірвання шлюбу та залишення прізвища ОСОБА_3 ).

Установлено, що до позовної заяви додано платіжний документ про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ставки судового збору встановлюються в таких розмірах:

за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривень.

Отже, враховуючи законодавчо визначені ставки судового збору, позивачу у цій справі належить доплатити 1211,20 гривень судового збору.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Корольовського районного суду міста Житомира, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Керуючись ст. ст.175,185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК