Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7159/24
Номер провадження 2/711/172/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого судді Демчика Р.В., секретаря судового засідання Бутовської Д.О., за участі представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника третьої особи - Молчанович Н.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Черкаської міської ради в особі органу опіки та піклування про позбавлення батьківських прав, збільшення розміру аліментів та стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів,-

встановив:

ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Черкаської міської ради в особі органу опіки та піклування про позбавлення батьківських прав, збільшення розміру аліментів та стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів.

Просила суд позбавити батьківських прав ОСОБА_2 стосовно його малолітнього сина ОСОБА_4 ; збільшити розмір аліментів, який було встановлено рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 13.07.2022 року та стягувати із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти, на утримання малолітньої дитини сина ОСОБА_4 , в твердій грошовій сумі в розмірі 5000 грн., але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття; стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 71660,17 грн. пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів; стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 витрати, пов`язані з наданням правничої допомоги в розмірі 20000 грн.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16.09.2024 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху, у зв`язку з несплатою судового збору.

23.09.2024 року до суду надійшла заява представника позивача адвоката Кузьмінського О.О. про усунення недоліків разом із квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки від 19.09.2024 року.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.09.2024 року відкрите спрощене позовне провадження у справі.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.11.2024 року здійснено перехід з розгляду перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 третя особа: Виконавчий комітет Черкаської міської ради в особі органу опіки та піклування про позбавлення батьківських прав, збільшення розміру аліментів та стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.03.2025 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до розгляду по суті.

05.05.2025 року через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Кузьмінського О.О. надійшла заява про зміну предмета позову.

У вказаній заяві представник позивача просить прийняти заяву про зміну предмета позову (зменшення позовних вимог). Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 задовольнити з урахуванням заяви про зміну предмета позову (зменшення позовних вимог). Збільшити розмір аліментів, який було встановлено рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від13.07.2022 р. та стягувати із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) аліменти, на утримання малолітньої дитини: сина ОСОБА_4 , в твердій грошовій сумі в розмірі 5000 грн., але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття. Стягнути із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 71 660,17 грн. пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів. Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати на правничу допомогу в розмірі 20 000 грн.

Вирішуючи питання про прийняття вказаної заяви до розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України право на звернення до суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи, також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно до ч. ч. 7, 8 приведеної статті про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

З аналізу ч. ч. 1, 3 ст. 127 ЦПК України слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою суду від 28.03.2025 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до розгляду по суті.

Заява про зміну предмета позову надійшла до Придніпровського районного суду м. Черкаси 05.05.2025 року, що підтверджується реєстраційним №17576, тобто з пропуском строку, встановленого ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Оскільки позивачем не подано заяви про поновлення процесуальних строків для звернення до суду з заявою про зміну предмета позову, суд приходить до висновку залишити без розгляду заяву представника позивача адвоката Кузьмінського О.О. про зміну предмета позову (зменшення позовних вимог).

На підставі наведеного, керуючись ст. 43, 127 ЦПК України,-

постановив:

Заяву представника позивача адвоката Кузьмінського Олексія Олександровича про зміну предмета позову (зменшення позовних вимог) залишити без розгляду.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складене 26.05.2025 року.

Головуючий: Р. В. Демчик