УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Букіна О.М., вивчаючи матеріали позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2025 року позивачем звернувся до суду з позовом до відповідачів та просить стягнути заборгованість у розмірі 228375, 45 грн.

Разом з тим, вивчивши подану заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, згідно ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, вивчивши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам вищенаведених ч.3 ст. 175 ЦПК України, а саме: у позовній заяві неповно зазначений зміст позовних вимог, оскільки в позовній вимозі (її прохальна частина) про стягнення з відповідачів на користь позивача заборгованості зазначено порядок їх стягнення ,як солідарних боржників.

Проте, обґрунтування вимог, як і викладу обставин справи позивачем не зазначено.

У той же час, з долучених у справі матеріалів вбачається, що за спірною адресою надання послуг зареєстровано 3 особи, у тому числі 3 особи повнолітніх.

Разом з тим, позов пред`явлено лише до двох з зареєстрованих осіб, без відповідного обґрунтування та викладу обставин справи та без зазначення доказів в підтвердження солідарного обов`язку на відшкодування заборгованості по комунальним платежам.

Крім того, позивачем не зазначено правового статусу спірної квартири, тобто право власності чи договір найму,чим це підтверджується.

Не вказано, чи зареєстрована спірна квартира на праві власності за відповідачами та відповідно, який її правовий режим (спільна часткова чи сумісна) , чи зареєстрована спірна квартира за іншими членами з числа осіб, які зареєстровані у ній, чим це підтверджується.

Позивачем надано розрахунок заборгованості, який не підписаний та не посвідчений у передбаченому законом порядку.

Слід зазначити, що за умовами статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані до заяви документи, всупереч вимогам п. 2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Проте, позивачем подано копії додатків, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Позивачу на виконання вищевказаних положень чинного законодавства необхідно усунути вказані недоліки.

У разі виправлення недоліків, нову позовну заяву необхідно подати разом із її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Букіна