УХВАЛА

22 липня 2025 року

місто Київ

справа № 359/12451/23

провадження № 61-9082ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича, на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2025 року у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в місті Києві та Київській області до ОСОБА_1 про конфіскацію земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Спаскіна Д. А., на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2025 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В касаційній скарзі міститься посилання заявника на пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Проте, касаційна скарга не містить відповідного клопотання із посиланням на докази на підтвердження майнового стану ОСОБА_1 .

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 484,48 грн

(3 028 х 0,2 х 0,8 (коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору)).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Також, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки всупереч пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі не зазначено всіх учасників справи, а саме: Бориспільську окружну прокуратуру Київської області.

Верховний Суд зауважує, що не дивлячись, що заявник оскаржує ухвалу місцевого суду та за наслідками її перегляду постанову апеляційного суду щодо залишення його зустрічного позову без розгляду, в касаційній скарзі мають бути зазначені всі учасники справи, визначені позивачами первісного, зустрічного позовів, оскільки такі позови об`єднанні в одне провадження через доцільність їх спільного розгляду, а отже не є відокремленими.

Тому, з метою усунення недоліків касаційної скарги заявнику, необхідно подати уточнену касаційну скаргу, в якій вказати всіх учасників справи, їх місцезнаходження.

Верховний Суд роз`яснює заявнику, що коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору підлягатиме застосуванню лише у випадку подання уточненої касаційної скарги через систему «Електронний суд».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича, на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2025 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 11 серпня 2025 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара