17.07.2025 Справа № 644/2774/25
Провадження № 2/644/2544/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

17 липня 2025 року м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Паляничко Д.Г. одноособово, дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

31 березня 2025 року ОСОБА_1 (надалі за текстом ОСОБА_1 /позивачка), звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 (надалі за текстом ОСОБА_2 /відповідач), предметом якої є: розірвання шлюбу зареєстрованого 27.09.2014 Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1287, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_2 від 27.09.2014.

В обґрунтування позову позивачка зазначила, що підставою для розірвання шлюбу є відсутність спільних інтересів з чоловіком, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Вони втратили почуття любові та поваги один до одного, спільного господарства з відповідачем не ведуть, подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе.

Від шлюбу подружжя має спільну доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

Спір, щодо поділу майна відсутній.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 31.03.2025 справа № 644/2774/25 визначена на розгляд судді Паляничко Д.Г.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.04.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишено без руху для усунення недоліків, зокрема: надати суду свідоцтво про шлюб чи його дублікат, а також документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України від 26.02.2025 № 4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», найменування Орджонікідзевського районного суду міста Харкова змінено на Індустріальний районний суд міста Харкова.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

14 липня 2025 року на електронну пошту Індустріального районного суду м. Харкова надійшов лист ОСОБА_1 з якого вбачається, що позивачка підтверджує, що повідомлена про необхідність виправлення порушень у позовній заяві, у строк, який не може перевищувати десять днів з дня отримання ухвали від 02.04.2025 по справі № 644/2774/25, шляхом подання до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова оригіналу свідоцтво про шлюб та документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім цього, позивачка ОСОБА_1 зазначила, що перебуває за кордоном України, у Франції затягує подання документів по причині їх самостійного вивчення і виключає можливі юридичні послуги, які можуть пропонувати з міжнародного права надалі окремі зазначені особи, також ОСОБА_1 висловила недовіру до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова та надала інші пояснення, що не стосуються предмета та підстав позову ОСОБА_1 .

Заразом, суд бере до уваги, що позивачка ОСОБА_1 у строк передбачений ухвалою, недоліки не усунула та не надала суду оригіналу свідоцтво про шлюб та документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Судом досліджено позов, проаналізовано матеріали справи, досліджено та оцінено докази на належність, допустимість, достовірність, а також достатність як кожного окремо, так у їх сукупності та встановлено, що між сторонами виникли сімейні правовідносини щодо розірвання шлюбу.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», у частині, що не суперечить нормам чинного законодавства, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог. Тож, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Також, суд погоджується з практикою Верховного суду, що для відкриття провадження достатньо копії свідоцтва про шлюб, проте для розгляду справи по суті та ухвалення рішення про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про шлюб є доказом, що підтверджує існування шлюбу на час розгляду справи в суді.

Оскільки, до матеріалів позовної заяви не додано відповідне свідоцтво про шлюб або його копія, що позбавляє суд можливості встановити чи дійсно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що фактично свідчить про відсутність предмету судового спору.

Крім цього, згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року (надалі за текстом Закон № 3674-VI ).

Відповідно до п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою необхідно сплатити судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» у

2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3 028 гривень.

За приписами ч. 3 ст. 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Так, ОСОБА_1 заявлено немайнову вимоги щодо розірвання шлюбу, у зв`язку з наведеним, сума судового збору, яка підлягає сплаті позивачкою становить 968,96 грн (3028 грн * 0,4 = 1 211,20 грн; 1 211,20 грн * 0,8 = 968,96 грн).

Суд бере до уваги, що матеріали справи не містять клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору, також у позові не зазначено про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а до позову не долучено документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У зв`язку з цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, враховуючи наведене, а також беручи до уваги, що строк встановлений судом на усунення недоліків сплив, подана заява підлягає поверненню заявнику, що не перешкоджає його повторному зверненню до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно вважати неподаною та повернути позивачу, оскільки недоліки позовної заяви вчасно не усунуті, про наслідки такого невиконання ОСОБА_1 попереджена в ухвалі Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.04.2025.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу повернути позивачу.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://og.hr.court.gov.ua /sud2029/.

Суддя Д.Г. Паляничко