Справа № 627/633/25
У х в а л а

іменем україни

про залишення позовної заяви без руху

21 липня 2025 року с-ще Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Вовк Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлевняк», державного реєстратора Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння,

у с т а н о в и л а :

До суду в електронній формі через електронний кабінет надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлевняк» ( далі - ТОВ «Хлевняк») , державного реєстратора Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння, в якій позивачка просить зобов`язати ТОВ «Хлевняк» усунути перешкоди у праві користування, розпорядження та повернути земельну ділянку площею 5,2746 га, кадастровий номер: 632355510:03:001:0663, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, власниці ОСОБА_1 ; скасувати державну реєстрацію іншого речового права, на земельну ділянку з кадастровим номером 632355510:03:001:0663, площею 5,2746 га, за ТОВ «Хлевняк» в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, номер запису про інше речове право: 55830062 від 09.07.2024, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 74085876 від 12.07.2024; стягнути з ТОВ «Хлевняк» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), понесені судові витрати в розмірі 1293,11 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення,(стаття 124), а статтею 18 Закону України« Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Суд акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992.

Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із заявою повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог процесуального законодавства України при пред`явленні заяви до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити :

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачка ОСОБА_1 під час звернення до суду не виконала вимоги ст.175 ЦПК України, а саме не зазначила відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Таким чином , позивачці необхідно зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Окрім того , позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

За змістом ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Пунктами 19, 59 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270 (далі -Правила), встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Також, пунктом 61 Правил визначено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Подана через систему «Електронний суд» позовна заява з додатками не містить доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачам копій поданих до суду документів з номером поштового відправлення.

У зв`язку з викладеним, позивачці необхідно надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення відповідачам копій поданих до суду документів.

Крім того , в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а саме судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Приписами п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, визначено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Згідно частини 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, в порушення вищенаведених норм, в позовній заяві ціна позову зазначена у розмірі 161 639,46 грн, в той час, як згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 61 від 08.07.2025 , позивачкою сплачено судовий збір у сумі 1293,11 грн , тобто судовий збір сплачено не у повному обсязі.

Таким чином позивачці слід доплатити судовий збір у розмірі 322 грн 89 коп та надати суду оригінал квитанції.

Також позивачу необхідно визначитися з належним відповідачем , врахувавши правові висновки Великої Палати Верховного Суду про те, що державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах про визнання незаконними та скасування реєстраційних дій, вчинених щодо третьої особи, а ним є особа, щодо якої були здійснені ці дії (записи), викладені у постановах від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18, пункт 36), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18, пункт 53) та від 04 лютого 2020 року у справі № 910/7781/19 (провадження № 12-150гс19, пункт 37).

Відповідно до частин 11-13 ст.187 ЦПК України , суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки після відкриття провадження у справі встановлено , що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України , відповідно до вимог ч.11 ст.187 ЦПК України, її необхідно залишити без руху , а позивачці надати строк , що не перевищує 5 днів з дня вручення цієї ухвали , для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене та керуючись ч.2 ст.185, ст. 258-260, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлевняк», державного реєстратора Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння - залишити без руху, надавши позивачці 5-денний термін для усунення , зазначених у мотивувальній частині ухвали, недоліків, який рахувати з дня отримання ухвали, шляхом подання уточненої позовної заяви.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначеністаттями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню окремо відрішення судуне підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. В. Вовк