Суддя Ізмайлов І. К.
Справа № 644/6298/23
Провадження № 2/644/1024/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ізмайлова І.К.,

за участю секретаря - Книшенко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 644/6298/23 н/п 2/644/1024/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_5 , після смерті якої залишилася спадщина. Іншими спадкоємцями, які б могли прийняти спадщину є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_2 . Після звернення 30.03.2023 до нотаріуса з питання оформлення спадщини після смерті матері, нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Звернутися до нотаріуса у визначений законом шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини після смерті матері не мала можливості, оскільки є військовослужбовицею і у зв`язку з військовими діями, евакуацією, бойовим чергуванням і особистою відсутністю на території м. Харкова нею з поважних причин пропущено термін на звернення з заявою про прийняття спадщини.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 28.08.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

19 грудня 2023 ухвалою суду задоволено клопотання позивачки про витребування доказів.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24.10.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

При судовому розгляді ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, зазначила, що до нотаріуса звернулася через десять місяців після смерті матері, оскільки є військовослужбовицею і з початком війни була прикомандирована до військової частини в Полтаві, не мала можливості прибути до м. Харкова і по теперішній час проходить службу там же. З матір`ю ніхто не був зареєстрований і з заявами про прийняття спадщини, окрім неї, до нотаріальної контори ніхто не звертався. Сестри проживають в м. Харкові, але до суду приходити бажання не мають. Крім того, посилалася на те, що з початком введення військового стану декілька разів змінювалися правила щодо подачі заяв про прийняття спадщини, тому була впевнена, що час у неї є.

При судовому розгляді ОСОБА_2 підтримав пояснення позивачки, позовні вимоги визнав.

В подальшому, як позивачка так і відповідач, подали заяви про можливість закінчення розгляду справи за їх відсутності.

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання повторно не прибула, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку шляхом направлення судової повістки, причину неявки суду не повідомила, заяв про відкладання розгляду справи від неї до суду не надходило. У встановлений судом строк відповідачка відзив на позовну заяву не подала.

Відповідачка ОСОБА_4 в судове засідання повторно не прибула, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку шляхом направлення судової повістки, причину неявки суду не повідомила, заяв про відкладання розгляду справи від неї до суду не надходило. У встановлений судом строк відповідачка відзив на позовну заяву не подала.

Представник Харківської міської ради у поданому на позовну заяву відзиві просила розглянути справу за її відсутності і ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права та інтереси відповідача та інших третіх осіб.

Представник Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, у висновках покладалася на розсуд суду.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, перевіривши обставини справи, суд доходить наступних висновків:

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 04.06.1981 «Дворец новорожденных», ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харків, її батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Змінила прізвище після реєстрації шлюбу, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 .

Отже позивачкою доведено, що померла є її матір`ю.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 24 травня 2022 Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 429.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є її діти ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і чоловік ОСОБА_2

30 березня 2023 постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмова нотаріуса вмотивована тим, що ОСОБА_1 звернулася з заявою про прийняття спадщини після спливу шестимісячного строку встановленого ст. 1270 ЦК України, а отже вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини.

Відповідно до повідомлення Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори № 56/01-16 від 15.01.2024 після смерті ОСОБА_5 було заведено та зареєстровано в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 562, спадкова справа № 256/2023, на підставі заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, по якій видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, поданої ОСОБА_1 . Свідоцтво про право на спадщину не видавалося.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно п.2.1. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої першою заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 1.2. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленуму Верховного Суду України у п. 24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця яке залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У зв`язку зі смертю ОСОБА_5 12.03.2022 шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини спливав 12.09.2022.

З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивачки виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинився на час дії воєнного стану, змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 року № 209 «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини зупинений.

В подальшому Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 пункт щодо перебігу строків звернення з заявами про прийняття спадщини виключено.

Отже внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні Постанов Кабінету Міністрів України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок змінився у гіршу сторону для спадкоємця, цей строк був обмежений відстроченням на чотири місяця.

У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, ст. 10 ЦПК України, який передбачає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки.

При цьому хоча строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує, що правовий режим врегулювання перебігу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини у даному випадку не відповідає критерію правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права і посилання на цю обставину, як на причину пропуску строку з боку позивача є обґрунтованою.

У ситуації дії військового стану, невизначеності у правовому регулюванні перебігу строку прийняття спадщини позивачка небезпідставно помилилася стосовно кінцевої дати на прийняття спадщини і така помилка є об`єктивною та істотною перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом 6-ти місячний строк, а тому з урахуванням інших наведених позивачкою у своєму позові негативних чинників для прийняття спадщини, пов`язаних з воєнним станом, а також зважаючи на те, що позивачка перебуває на військовій службі і у неї виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини, то відповідно до ст. 1272 ЦК України суд задовольняє позов та надає позивачці додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, який відповідно до загального принципу цивільного законодавства, розумності, добросовісності та справедливості суд визначає терміном у три місяці.

Задовольняючи позов суд враховує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 229, 247 263-265, 268, 273 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його оголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21 липня 2025 р.

Учасники справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідачі:

ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_3 , адреса: адреса: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_4 , адреса: адреса: АДРЕСА_2 ;

Харківська міська рада, , майдан Конституції б. 7, м. Харків, 61003;

Третя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, , адреса: вул. Біблика б. 57, м. Харків, 61057.

Суддя І.К. Ізмайлов