У Х В А Л А

03 липня 2025 року м. Київ

Справа № 372/1655/24

Провадження: № 22-ц/824/11590/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О.,

суддів Верланова С. М., Нежури В. А.,

секретар Лаврук Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Монастиренка Олександра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1

на заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 березня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Потабенко Л. В.,

у справі за позовом приватного виконавця виконавчого округу Київської області Кузьменка Олексія Степановича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє з іншою особою,

у с т а н о в и в:

У липні 2024 року приватний виконавець Кузьменко О. С. звернувся до суду із вказаним позовом.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 20 березня 2025 року позов приватного виконавця виконавчого округу Київської області Кузьменка О. С. в інтересах ОСОБА_1 задоволено.

Визначено частку майна боржника у майні, яким вона володіє спільно з іншими особами, а саме:

-за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку нежитлової будівлі, Б-Сарай, № 1-свердловина, загальною площею 304,4 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку нежитлової будівлі, Б-Сарай, № 1-свердловина, загальною площею 304,4 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначено частку майна боржника у майні, яким вона володіє спільно з іншими особами, а саме:

-за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку земельної ділянки кадастровий номер: :05:071:0032, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , площа (га): 0.1514, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, адреса: АДРЕСА_1 ;

-за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку земельної ділянки кадастровий номер: :05:071:0032, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна , площа (га): 0.1514, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, адреса: АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь приватного виконавця виконавчого округу Київської області Кузьменко О. С. судовий збір в сумі 15140 грн.

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Монастиренко О. Ю. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 02 червня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

При підготовці справи до розгляду колегією суддів встановлено наступне.

Як убачається з матеріалів справи, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Кузьменко О. С. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 проти ОСОБА_2 .. Третьою особою у справі зазначено ОСОБА_3 . Суть позову визначення частки майна боржника у спільному майні.

Водночас, обґрунтовуючи апеляційну скаргу, ОСОБА_1 вказала, що боржник не може виступати позивачем у даній справі, а також те, що приватний виконавець не мав належних правових підстав для звернення до суду від її імені.

Також встановлено, що в провадженні Верховного Суду перебуває справа за касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 19 квітня 2024 року у справі № 367/252/24, зазначено, що приватний виконавець має право звертатися до суду з позовом в інтересах боржника для визначення частки майна, яке перебуває у спільній власності.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, передаючи дане провадження на розгляд Великої Палати наголошував, що в подібних справах позови приватних виконавців спрямовані на повернення майна боржнику з подальшим накладенням на нього стягнення для задоволення вимог стягувача. Водночас таке втручання у право власності третіх осіб повинне відповідати вимогам закону та бути обґрунтованим. Адже закон не надає приватному виконавцю повноважень подавати позови в інтересах боржника у межах виконавчого провадження. Така практика, відповідно до численних рішень ЄСПЛ, може бути розцінена як порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і статті 1 Першого протоколу до неї.

Колегія суддів також зазначила, що така зміна сталої судової практики, яка склалася, є невиправданою. Адже саме така практика дозволяє ефективно захищати права стягувачів, і її порушення може призвести до підриву основ цивільного судочинства.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 5 березня 2025 року прийнято до розгляду справу № 367/252/24 за позовом приватного виконавця міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсними шлюбного договору й договорів дарування та визначення частки боржника в спільному майні. Справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.

Оскільки колегія суддів вбачає тісний взаємозв`язок між розглядом цієї справи та справи № 367/252/24, рішення у якій має істотне значення для встановлення обставин у поточному провадженні, поставлено на обговорення питання про зупинення розгляду справи відповідно до пункту 6 частини 1 статті 251 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у справі № 367/252/24 наразі вирішує принципово важливе правове питання щодо наявності чи відсутності у приватного виконавця повноважень звертатися до суду з позовом в інтересах боржника, як це має місце й у даній справі. Отже, ухвалене рішення у зазначеній справі може мати визначальне значення для вирішення правової позиції в межах поточного провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, адвокат Монастиренко О. Ю. в інтересах ОСОБА_1 подав клопотання про відкладення судового засідання. В клопотанні зазначено, що справа є складною за характером спірних правовідносин та наявністю значного обсягу доказового матеріалу, що потребує додаткового часу для належної підготовки до участі в судовому розгляді.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності скаржника, колегія суддів ураховувала наступне.

Відповідно до статті 372 ЦПК суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 зазначив, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема, у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто, реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Посилаючись на неможливість прибути до судового засідання 03 липня 2025 року, адвокат Монастиренко О. Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтовуючи його значною складністю справи та необхідністю ретельної підготовки.

Однак, колегія суддів критично оцінює наведені доводи, вважаючи, що зазначене клопотання подано з метою затягування судового розгляду. Зокрема, апеляційну скаргу у справі подав саме адвокат Монастиренко О. Ю., а отже, він мав бути належним чином підготовлений до розгляду ще на момент її подання. Крім того, сторони були завчасно та належним чином повідомлені про дату і час судового засідання.

Зважаючи на вищевикладене та ураховуючи ту обставину, що учасники справи про розгляд справи були повідомлені заздалегідь, колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за відсутності відповідача та його представника , які не з`явилися до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про зупинення провадження у даній справі з огляду на наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Подібними є правовідносини, у яких тотожними є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання.

Як уже зазначалося, предметом цього провадження є вирішення спору про визначення частки майна боржника у спільному майні, що перебуває у спільній власності з іншими особами, а позов подано приватним виконавцем в інтересах боржника.

Водночас Велика Палата Верховного Суду прийняла до розгляду справу № 367/252/24, яка стосується ідентичного правового питання, допустимості звернення приватного виконавця до суду з позовом в інтересах боржника. З огляду на схожість предметів спору, обставин та правових позицій, зазначені справи є подібними за суттю, а тому касаційне провадження у справі №?367/252/24 прямо стосується обґрунтованості правової позиції у даній справі.

Предметом перегляду у справі №?367/252/24 є з`ясування правомірності дій приватного виконавця як суб`єкта звернення до суду в інтересах боржника, що є ключовим і для оцінки допустимості позову у цій справі. Відповідно, без остаточного рішення Верховного Суду у зазначеній справі неможливо об`єктивно визначити правову природу таких дій та здійснити належну правову кваліфікацію.

Отже, наявність істотної подібності правовідносин, предмета та правового питання зумовлює об`єктивну необхідність зупинення провадження у цій справі до завершення перегляду справи №?367/252/24 Великою Палатою Верховного Суду згідно з положенням пункту 10 частини 1 статті 252 та пункту 14 частини 1 статті 253 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 252, 253, 259, 260, 261, 367, 368 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Монастиренка Олександра Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 на заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 березня 2025 року зупинити до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи 367/252/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Т. О. Невідома

Судді: С. М. Верланов

В. А. Нежура