Провадження № 2/357/4849/25
У Х В А Л А

15 липня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,-

В С Т А Н О В И В:

14 липня 2025 року на адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від представника позивач адвоката Вдовики Олени Миколаївни надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, від 14 липня 2025 року вказану цивільну справу передано на розгляд судді Бебешко М.М.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом встановлено наступне:

Звертаючись до суду із позовом ОСОБА_1 просила суд : 1) Визнати недійсним та скасувати рішення Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області від 13 жовтня 2006 року № 61 щодо складення документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) Визнати недійсним та скасувати Державний акт на право власності на зелену ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст.30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування при пред`явленні позову інших норм, що регулюють інші види територіальної підсудності, передбачені у статтях 27-29 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

При цьому, виключна підсудність є пріоритетною над загальною.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 42 постанови № 3 від 01.03.2013 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК), такими є, наприклад, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такі правові висновки відповідають правовій позиції, викладеній Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в постанові від 25.02.2018 у справі № 201/12876/17 та від 11.07.2019 у справі № 426/7217/18.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 16.02.2021 у справі №911/2390/18 словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Таким чином, позови щодо нерухомого майна відносяться до виключної підсудності.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо визнання заповіту (одностороннього правочину, пов`язаного з нерухомістю) недійсним.

Одночасно, суд звертає увагу на положенняст. 378 ЦПК України, відповідно до якого прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом. Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Спір виник, зокрема, з приводу визнання недійсними рішення сесії сільської ради щодо затвердження технічної документації на земельну ділянку та визнання недійним Державного акту на право власності на земельну ділянку, які є об`єктами нерухомого майна та знаходяться на території Рокитнянської селищної ради Київської області (колишньої Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області).

Відповідно до абзацу 1 пункту 10 частини 1 Постанови Верховної ради України «Про утворення і ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX утворено Білоцерківський район (з адміністративним центром у місті Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Володарської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 10 частини 1 вказаної Постанови ліквідовано у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони.

Згідно з пунктом 3-1. Розділ XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року. До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Відповідно до пункту 1 частини 1 ст. 31 ЦПК України - суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За таких обставин вважаю, що дана справа не підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.

Село Ольшаниця Київської області, на території якого знаходиться нерухоме майно, до набрання чинності Постановою Верховної ради України «Про утворення і ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, відносилося до адміністративних меж Рокитнянського району Київської області.

Враховуючи те, що спір стосується нерухомого майна, яке розташоване за адресою: село Ольшанця Рокитянської селищної ради Київської області, а позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна, тому справа територіально підсудна Рокитнянському районному суду Київської області.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, необхідно передати на розгляд до необхідно передати на розгляд до Рокитнянського районного суду Київської області (адреса: 09601, Київська область, Білоцерківський район, селище Рокитне, вулиця Лісна, будинок 23).

Керуючись ст.27, 28, 31, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рокитнянська селищна рада Білоцерківського району Київської області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку - передати на розгляд до Рокитнянського районного суду Київської області (адреса: 09601, Київська область, Білоцерківський район, селище Рокитне, вулиця Лісна, будинок 23).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Бебешко