КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 757/1307/15-ц

провадження № 22-ц/824/12643/2025

18 липня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Кирилюк Г.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Карташова Анна Сергіївна, Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання недійсним договору дарування, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 03 березня 2025 року в складі судді Новака Р.В.,

встановив:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 03 березня 2025 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

01.06.2025 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 03 березня 2025 року подав апеляційну скаргу.

25.06.2025 матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року було поновлено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу було залишено без руху для виконання вимог ч. 2 ст. 356 ЦПК України, а саме: зазначення відомостей про наявність чи відсутність електронного кабінету у позивача та його представника, а також зазначення даних про реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача. Крім того, апеляційну скаргу також було залишено без руху для надання доказів про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

15.07.2025 до Київського апеляційного суду заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 про усунення недоліків апеляційної скарги, яка містить заяву про звільнення ОСОБА_1 від сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Вказана заява обґрунтована тим, що розмір судового збору, який визначений ухвалою Київського апеляційного суду від 30 червня 2025 року, значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік. Доходи скаржника за попередній 2024 календарний рік складаються виключно із стипендії, яку він отримує під час навчання в аспірантурі Київського національного університету технологій та дизайну. На підтвердження вказаних обставин представником ОСОБА_1 - ОСОБА_6 було долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 11.07.2025 № 2650-25-14263.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

З поданих представником ОСОБА_1 - ОСОБА_6 відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 11.07.2025 № 2650-25-14263 вбачається, що у ОСОБА_1 за період з січня 2024 року по березень 2024 року відсутня інформація про доходи, за квітень останній отримав стипендію в розмірі 528,00 грн, за період з травня 2024 року по вересень 2024 року відсутня інформація про доходи, за жовтень отримав стипендію в розмірі 8 023,00 грн, за листопад - 8 023,00 грн, за грудень - 8 023,00 грн. Отже, 5 % розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік (2024 рік) становить - 1 229,85 грн (24 597,00 х 5 %)

Дослідивши доводи клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору та наявні докази, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення вказаного клопотання та зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги до 1 229,85 грн, що відповідає ставці судового збору для фізичної особи та не перевищує 5 % розміру річного доходу скаржника.

Отже, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 1 229,85 грн на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ)- 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку - 899998, рахунок отримувача - UA0026010, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Київського апеляційного суду необхідно надати квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе продовжити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_6 строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. 43, 183, 185, 356-357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, до 1 229,85 грн.

Продовжити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_6 строк на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 03 березня 2025 року на п`ять днів з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк