Справа № 645/1847/25
Провадження № 2/645/1512/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Алтухової О.Ю.,

секретар судового засідання Лазаренко К.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення часток в праві спільної сумісної власності подружжя,-

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Зайцева О.О., через підсистему «Електронний суд», звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому просить визначити частки в праві спільної власності на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , між померлими ОСОБА_3 та ОСОБА_4 рівними частинами (по за кожним).

Провадження у справі відкрите ухвалою суду від. 25.05.2025 року, призначене підготовче засідання.

У підготовчому засіданні представник позивача - адвокат Зайцева О.О., подала заяву про заміну відповідача ОСОБА_2 на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 та змінену позову заяву.

В обґрунтування заяв представник, зокрема, зазначила, що 24 березня 2025 року від імені ОСОБА_1 до Немишлянського районного суду м. Харкова було подано позовну заяву, справі надано № 645/1847/25, провадженню - № 2/645/1512/25. В процесі підготовки справи до розгляду, на виконання Ухвали Немишлянського районного суду м. Харкова від 25 березня 2025 року про витребування доказів, було надіслано копії спадкових справ: Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою - копію спадкової справи № 131/2022, заведену 08.11.2022 року після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою - копію спадкової справи № 174/2021, заведену 18.03.2021 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Згідно до відомостей, які містяться в матеріалах спадкових справ, було з`ясовано наступне: Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було укладено 20.04.1973 року, актовий запис № 285, зареєстрований у Дзержинському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції; шлюб існував до смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 . Квартира розташована за адресою: АДРЕСА_2 , складається із трьох кімнат, загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 41,4 кв.м. Житло набуте в результаті членства ОСОБА_3 в кооперативі ЖК «ПРОСТОР-5А» та сплати пайових внесків. Згідно до Довідки ЖК «ПРОСТОР-5А» № 833, виданої 07.05.2021 року, «пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_3 внесено в повному обсязі у 1988 році у розмірі 8040 руб. 00 коп., перший пайовий внесок виплачено 19.09.1978 р. у сумі 3260 руб. 00 коп. Останній пайовий внесок виплачений 21.03.1988 року.» Згідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, державна реєстрація права власності на Квартиру (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна) була здійснена за заявою ОСОБА_3 23.05.2021 року. За життя, 21.09.2021 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким визначила єдиною спадкоємицею всього майна та майнових прав, де б вони не знаходились із чого б вони не складались, і взагалі всього того, що на день смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право, онучку, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Заповіт посвідчено ОСОБА_7 , державним нотаріусом Третьої Харківської міської ДНК. Згідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 27.04.2022 року уклала шлюб із ОСОБА_8 , який було зареєстровано Фортечним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), після реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_9 » було змінено на шлюбне, « ОСОБА_10 ». Згідно до довідок Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району ХМР та Управління Пенсійного фонду України в Немишлянському районі м. Харкова, син спадкодавиці, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , не є непрацездатною особою за віком або станом здоров`я, особою з інвалідністю, відтак, права на спадкування обов`язкову частку у спадщині після померлої матері, ОСОБА_3 , не має. Таким чином, єдиною спадкоємицею після ОСОБА_3 , є її онука, ОСОБА_5 , в дівоцтві ОСОБА_9 .

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Зайцева О.О. 11.07.2025 року також подала через «Електронний суд» змінену позовну заяву, в якій відповідачем зазначено ОСОБА_5 , а позовні вимоги викладені наступним чином: «Визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 41,4 кв.м., яка є спільною сумісною власністю подружжя, ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , становила ».

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Шандула О.О. проти задоволення заяв сторони позивача заперечував та зазначив, що позивачі вживають дії, спрямовані на обхід інших спадкоємців, зокрема ОСОБА_2 , який відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України фактично прийняв спадщину. Також, позивачка намагається визначити спадкову частку в майні без оформлення спадкових прав, позивачка не ініціювала встановлення факту прийняття спадщини братом ОСОБА_2 ; позивачка не надала документів про прийняття спадщини у встановленні строки тощо.

За результатом розгляду заяви суд доходить таких висновків.

Згідно ч. 2 ст. 51 ЦПК України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до частин першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадком.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

За теоретичним визначенням відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, -належного відповідача.

Отже, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

З огляду на зазначене, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язок суду, який виконується під час розгляду справи.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, заява сторони позивача про заміну відповідача підлягає задоволенню.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5 ст. 49 ЦПК).

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Зайцева О.О. 11.07.2025 року подала через «Електронний суд» змінену позовну заяву.

Питання розмежування прав позивача щодо предмета позову неодноразово досліджувалося ВС (постанова Великої Палати від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15; постанови КЦС ВС від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17, від 31.01.2024 у справі № 201/4160/19; КГС ВС від 09.07.2020 у справі № 922/404/19, від 20.02.2024 у справі № 922/3960/23).

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5 ст. 49 ЦПК).

Велика Палата Верховного Суду роз`яснила, що, отримавши таку заяву, суд має визначити її зміст і вирішити, чи це подання нового позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміна предмета або підстав позову.

Так, ВС у своїй сталій практиці неодноразово звертав увагу, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Тобто збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі.

Згідно з практикою ВС, необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, такими способами:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Зміна підстави цивільного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5 ст. 49 ЦПК).

Таким чином, «змінену» позовну заяву сторони позивача від 11.07.2025 року суд розцінює, як позовну заяву зі зміненим предметом позову.

Підстав для відмови в прийнятті до розгляду даної позовної заяви судом не встановлено.

Керуючись ст. ст. 49, 51, 53, 260 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання сторони позивача задовольнити.

Замінити відповідача ОСОБА_2 на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , треті особи: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення частки у праві власності та права спільної часткової власності подружжя - прийняти до розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Підготовче засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_11 , треті особи: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, Сьома Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення частки у праві власності та права спільної часткової власності подружжя - продовжити та відкласти на 10 годину 30 хвилин 28 липня 2025 року.

Про місце, дату і час судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 14.07.2025 року.

Суддя О.Ю.Алтухова