Справа № 445/1594/25
Провадження № 2/445/993/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 липня 2025 року суддя Золочівського районного суду Львівської області Сивак В. М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,

в с т а н о в и в :

27.06.2025 до Золочівського районного суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі.

Згідно з ст. 175 ч.3 п.4,5 та ст.177 ч.4 та 5 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Вважаю, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї.

Зміст заявлених позивачем позовних вимог полягає в усуненні перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення годин спілкування з такою, що регулюється нормами ст. 159 СК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. І лише після того, коли один із батьків ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

В порушення зазначених вимог, матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо звернення позивача до відповідної служби у справах дітей в частині визначення таких способів його участі у вихованні сина, про які зазначено у позовних вимогах.

До позовної заяви не додано рішення органу опіки та піклування про визначення способу участі у вихованні дитини та спілкування з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду України від 17.01.2019 у справі № 638/18531/16-ц.

Крім того, позивачем не залучено до участі у справі орган опіки та піклування, що знаходиться за місцем проживання малолітньої дитини.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що обов`язок надання доказів та збирання доказів покладено на сторону по справі, яка посилається на вказані докази, а не на суд.

Окрім того, позивачем долучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільного сина сторін, який являється малолітньою особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 ЦПК України, фізична особа, яка не досягла чотирнадцяти років (малолітня особа), має право:

1) самостійно вчиняти дрібні побутові правочини.

Правочин вважається дрібним побутовим, якщо він задовольняє побутові потреби особи, відповідає її фізичному, духовному чи соціальному розвитку та стосується предмета, який має невисоку вартість;

2) здійснювати особисті немайнові права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом.

Віповідно до ч. 1 ст. 242 ЦПК України, батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.

Отже, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не може бути залучений третьої особою у справі, так як немає достатнього обягу цивільною дієздатності.

А тому вказана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, роз`яснивши, що у випадку не виправлення недоліків у вказаний термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

У випадку не усунення недоліків у визначений судом термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя В. М.Сивак