справа № 563/4/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2025 року Корецький районний суд

Рівненської області

у складі: головуючого судді Сірака Д.Ю.

секретар судового засідання Литвинчук Л.Л.

за участі:

прокурора Ваколюк Ю.О.

представниці відповідачки, адвоката Курганської О.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Корецької міської ради Рівненскої області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні комунальним майном,

в с т а н о в и в:

У провадженні Корецького районного суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Корецької міської ради Рівненскої області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні комунальним майном.

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Корецької міської ради Рівненської області звернувся до Корецького районного суду Рівненської області із позовом до ОСОБА_1 в якому просить:

- усунути перешкоди власнику Корецькій територіальній громаді в особі Корецької міської ради у користуванні та розпорядженні комунальним майном шляхом скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності фізичної особи ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 060) адмінприміщення підвального та першого поверхів, що по АДРЕСА_1 , площею 367,4 м2, складовою частиною якого є протирадіаційне укриття №65788 комунальної форми власності;

- зобов`язати ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) повернути протирадіаційне укриття №68788 площею 110 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , Корецькій територіальній громаді в особі Корецької міської ради.

Таким чином, позовні вимоги прокурора фактично направлені на повернення (шляхом витребування) спірної адмінбудівлі з протирадіаційним укриттям від ОСОБА_1 Корецькій територіальній громаді в особі Корецької міської ради.

Ухвалою суду від 26.06.2025 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення виявлених недоліків, зокрема шляхом:

- проведення експертної оцінки адмінприміщення підвального та першого поверхів за адресою АДРЕСА_1 , чинної на дату подання позовної заяви та внести грошові кошти як компенсацію вартості майна на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області: Отримувач: ТУ ДСА України в Рівненській області МФО: 820172 Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA0010559, протягом десяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали.

Відповідно до довідок про доставку електронного листа вказана ухвала суду від 26.06.2025 доставлена 27.06.2025 о 17:38 до електронних скриньок Здолбунівської окружної прокуратури Ріненської області та Корецької міської ради Рівненської області.

09 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд» керівник Здолбунівської окружної прокуратури Войтюк О.І. подав на виконання ухвали суду від 26.06.2025 додаткові пояснення у справі, у яких, заперечуючи наявність недоліків позовної заяви, просить суд продовжити розгляд справи по суті, з огляду на таке:

- положення Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна не застосовується до спірних правовідносин, оскільки прокурор стверджує про недобросовісність відповідачки при набутті у власність спірної земельної ділянки. Вважає, що частина 5 статті 390 ЦК України не поширюються на випадки подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача, тому у даній справі відсутні законодавчо передбачені умови для внесення прокурором вартості земельної ділянки на депозитний рахунок суду;

- вважає, що якщо суд на стадії ухвалення рішення дійде висновку, що відповідач у справі є добросовісним набувачем, то вказане є підставою для відмови у задоволенні позову, а не залишення позовної заяви без руху;

- стаття 177 ЦПК України не має зворотної дії в часі з огляду на відсутність у законодавстві вказівки про її зворотну дію, а норми ЦПК України підлягають застосуванню в редакції, чинній на час вчинення окремої процесуальної дії звернення прокурора з позовом до суду. Відтак позовна заява відповідає вимогам ст.177 ЦПК України у редакції, чинній на момент подання вказаного позову та відсутні підстави для залишення без руху позову прокурора.

У судовому засіданні прокурор Ваколюк Ю.О. вказані письмові пояснення Здолбунівської окружної прокуратури підтримала та просила продовжити розгляд даної справи із наведених мотивів.

У судовому засіданні адвокат Курганська О.В. яка брала участь в режимі відеоконференції, підтримала клопотала про залишення позовної заяви без розгляду. Вважає, що оскільки позивач не усунув недоліки, зазначені в ухвалі від 26.06.2025, то відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві. Також зазначила, що відповідач ОСОБА_1 набула спірне майно на електронному аукціоні у власника майна Корецької міської ради на підставі ноторіально посвідченого договору, а тому вона є доборосовісним набувачем.

Заслухавши думку прокурора та представника відповідачки, суд дійшов таких висновків.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляді вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.ч.1, 2 ст. 2 ЦПК України).

Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025, який набрав чинності 09.04.2025, було внесено зміни, зокрема, до статей 261, 388, 390 і 391 ЦК України.

З системного аналізу норм вказаного Закону, які мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, вбачається, що за наслідками розгляду справи про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади суд виносить рішення про витребування майна виключно за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. При цьому, приймаючи рішення про витребування майна, суд вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Перерахування грошових коштів здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Компенсація вартості спірного майна матиме місце у випадку задоволення позову та витребування майна з володіння набувача, який є добросовісним, а позивач отримує право зворотної вимоги до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника.

Відтак суд, відповідно до приписів Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», очікує від учасників справи вчинення обов`язкових дій, спрямованих виключно на забезпечення дотримання порядку розгляду справи та ефективного захисту порушених прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави за наслідками її розгляду.

На переконання суду незастосування на цій стадії судового розгляду справи положень Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» може зумовити негативні правові, майнові та процедурні наслідки для відповідачки ОСОБА_1 , в тому числі втрату майна без компенсації.

До того ж, незастосування нових положень законодавства під час розгляду справи, в якій не ухвалено рішення на момент набрання ними чинності, суперечитиме прямій вказівці законодавця про їхню зворотну дію, а також принципу верховенства права і справедливості у контексті захисту прав добросовісного набувача. Суд звертає увагу, що за змістом ч. 5 ст.12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне. Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України), а її спростовування здійснюється вже під час розгляду справи відповідною заінтересованою стороною спору, що кореспондується з правовим висновком Верховного Суду, викладеному у постанові від 10.04.2024 по справі №688/4167/16-ц.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлені судом (ч. 2 ст. 328 ЦК України).

Тобто, питання добросовісного набуття прав на спірний об`єкт набувачем має бути оцінено судом під час судового розгляду справи. Відтак, якщо суд дійде висновку про добросовісність набувача, він буде зобов`язаний застосувати чинний Закон України «Про внесеннязмін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

В даній справі спірне майно продане відповідачці на електронному аукціоні за відплатним договором, будь яких застережень про наявність у підвальному приміщенні (з дерев`яним перекриттям) протирадіаційного укриття ні умови аукціону, а ні самий договір купівлі-продажу не містить. Більш того, за поясненнями прокурора таке приміщення взагалі не використовувалось за призначенням. А тому, на цій стадії, виходячи з презумпції добросовісного набувача, не можливо стверджувати про недобросовісність відповідача.

Таким чином, очевидним є наявність причинно-наслідкового зв`язку між необхідністю внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненого у встановленому законом порядку на дату подання позовної заяви та умов і порядку їх компенсації. Суд вчергове звертає увагу сторони позивача на те, що вирішуючи порушене питання суд не дає оцінку підставності чи безпідставності пред`явленого позову, а застосовує Закон, який забезпечує право добросовісного набувача на отримання компенсації за набуте, оплатне майно. Застосування цього Закону жодним чином не обмежує права позивача Корецької міської ради, яка з власної ініціативи відчужила, через елетронний аукціон, спірне майно для відповідачки, за що отримала кошти.

Згідно із п. 6 та п. 7 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до правосуддя не передбачає невиконання вимог закону та судових рішень, які набрали законної сили.

Суд констатує, що станом на день постановлення даної ухвали, ні Здолбунівською окружною прокуратурою, ні Корецькою міською радою, в інтересах якої поданий даний позов, не виконано вимоги ухвали суду від 26.06.2025 щодо долучення доказів, що підтверджують ринкову вартість спірної адмінбудівлі з протирадіаційним укриттям та надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненого згідно із законом на дату подання позову.

Подані прокурором додаткові пояснення у справі суд розцінює, як фактичну незгоду з підставами залишення позовної заяви без руху.

Частиною 13 статті 187 ЦПК України визначено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд звертає увагу, що норми діючого цивільного процесуального законодавства не наділяють суд повноваженнями щодо продовження розгляду справи у разі невиконання позивачем ухвали суду про залишення позову без руху.

Враховуючи вищевикладене, а також предмет позову та підстави заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Питання повернення судового збору сплаченого при поданні даного позову судом не вирішується, оскільки відсутнє з цього приводу клопотання особи, яка його сплатила.

Керуючись ст.187, 257, 259-261, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Корецької міської ради Рівненскої області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні комунальним майном, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що він має право на повторне звернення із позовною заявою до суду, якщо будуть усунуті умови, що були підставою для залишення її без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя: