Справа №760/2036/25 Провадження №2/760/7235/25
У Х В А Л А

15 липня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Тесленко І. О.,

за участі секретаря судового засідання Бережної С. П.,

представника позивача Щербак Н.В.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві у порядку загального позовного клопотання представника відповідача про залишення позову без руху в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за договором про споживчий кредит та звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

у січні 2025 року до Солом`янського районного суду міста Києва звернулося Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», з позовною заявою до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за договором про споживчий кредит та звернення стягнення на предмет іпотеки.

24 січня 2025 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали цивільної справи передані судді Тесленко І.О. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 29 січня 2025 року.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на запит надійшла до суду 05 лютого 2025 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 06 лютого 2025 року справу прийнято до провадження та постановлено вищевказану справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання.

15 липня 2025 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позову без руху, яке обґрунтоване наступним. З огляду змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, а саме: 1) стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за договором про споживчий кредит №3627_0187 (на придбання нерухомості) від 25.05.2021 у розмірі 4 462 248, 86 грн.; 2) звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 25.05.2021 №8323, укладеного між позивачем та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А. та зареєстрованому в реєстрі за №537, а саме: на нерухоме майно - земельна ділянка (кадастровий номер №:72:117:0003), загальною площею 0,0798 га, цільове призначення для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва та розташований на ній житловий будинок садибного типу, загальною площею 539,20 кв. м., житловою площею 129,20 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 - встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів, за ціною, визначеною в рамках виконавчого провадження на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій, - за рахунок коштів, отриманих від реалізації у встановленому порядку предмета іпотеки: земельна ділянка (кадастровий номер №:72:117:0003), загальною площею 0, 0798 га, цільове призначення для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва та розташований на ній житловий будинок садибного типу, загальною площею 539, 20 кв. м., житловою площею 129,20 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , задовольнити вимогу позивача у розмірі 4 462 248, 86 грн., з яких 4 439 418, 44 грн. - заборгованість по кредиту (основний борг); 22 830, 42 грн. заборгованість по процентами. Також, в частині ціни позову позивачем було зазначено суму у розмірі: 4 462 248, 86 грн. Та відповідно позивачем при поданні позову сплачено судовий збір у розмірі - 133 867, 46 грн. із розрахунку зазначеної ним ціни позову. Однак, із наведеними розрахунками позивача щодо ціни позову та розміру судового збору - не погоджуються, з огляду на наступне. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» позовна заява може мати майновий та немайновий характер. Для позовних вимог майнового характеру, які подаються юридичною особою, ставки судового збору визначені на рівні: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 1 п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»). Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства. У даному випадку перевірці підлягає повнота сплати судового збору після відкриття провадження у справі, що передбачено положеннями ч. 11 ст. 187 ЦПК України. Звертає увагу, що вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки ґрунтується на наявності майнового інтересу, що виник на підставі іпотечного договору, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки, який має вартісну оцінку, тому має майновий характер. Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.08.2019 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17). Отже, виходячи із зазначеного, слід дійти висновку, що позивачу необхідно було вказати у позовній заяві ціну позову , виходячи з вартості предмета іпотеки визначеної у договорі іпотеки укладеного між сторонами по справі та сплатити судовий збір за ставкою, передбаченою законом для вимог майнового характеру (подібну позицію викладено в ухвалах Верхового суду від 18.05.2022 та 10.01.2023 у справі № 918/459/21). Аналогічного висновку, про звернення стягнення щодо іпотечного майна судовий збір сплачується за ставкою, передбаченою для вимог майнового характеру також дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.10.2023 року у справі №906/1026/22. Відповідно до положень п. п. 2.5.2 Іпотечного договору №8323 від 25.05.2021 року, за взаємною згодою сторін договірна вартість предмета іпотеки становить - 9 745 000, 00 грн. Та відповідно до вищевикладеного, вбачається, що під час подання позову банком не було вірно зазначено ціну позову (оскільки у позові вона лише складається із суми боргу) та не було в повному обсязі сплачено судовий збір. За підрахунками, ціна позову повинна складати суму двох вимог майнового характеру, а саме за стягнення боргу у розмірі - 4 462 248, 86 грн. та ціни предмета іпотеки на момент укладення іпотечного договору - 9 745 000, 00 грн., а загалом - 14 207 248, 86 грн. Та відповідно судовий позивачем мав бути сплачений саме з цієї ціни позову - у розмірі 213 108, 73 грн., а не лише у розмірі - 133 867, 46 грн. На підставі викладеного, оскільки, при зверненні з позовом до суду позивачем не було оплачено судовий збір в повному обсязі, а сплачено судовий збір лише за одну вимогу про стягнення суми боргу у розмірі - 133 867, 46 грн., то доплаті підлягає судовий збір у розмірі - 79 241, 27 грн. З врахуванням наведеного просила позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про споживчий кредит та звернення стягнення на предмет іпотеки (справа №760/2036/25) - залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків.

В підготовчому засіданні представник відповідача приймала участь в режимі відеоконференцзв`язку, вказане клопотання підтримала з підстав, які в ньому викладені, просила його задовольнити.

Представник позивача в підготовче засідання з`явився, проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без руху заперечувала. Вказала, що судовий збір сплачено позивачем за 2 майнові вимоги, а саме: стягнення з відповідача заборгованості в сумі 4 462 248,86 грн. та звернення стягнення на предмет іпотеки у вказаній сумі заборгованості. Зазначила, що якщо в ціні позову сплюсовувати суми то буде фактично задвоєння. Просила звернути увагу суду що практика на яку посилається представник відповідача є не релевантною до обставин цієї справи.

Вислухавши учасників, дослідивши матеріали справи в межах, необхідних для розгляду заявленого клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 11 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. п. 1, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається : 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Суд зважає на те, що мета визначення ціни позову полягає у встановленні суми, яка відображає вартість матеріальної вимоги позивача до відповідача. Це необхідно для визначення розміру судового збору, який необхідно сплатити при зверненні до суду, а також для визначення порядку розгяду справи.

При цьому, позивач звернувся до суду з позовом з приводу стягнення з відповідача суми заборгованості в розмірі 4 462 248,86 грн. та звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом його реалізації з метою задоволення вимоги у розмірі 4 462 248,86 грн. за рахунок коштів, отриманих від реалізації.

Зміст вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Такі висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18), в ухвалі Верховного Суду від 19 листопада 2021 року у справі № 509/1121/18 (провадження № 61-18693ск21), а також в ухвалі Верховного Суду від 25 січня 2022 року у справі №520/22/19 (провадження № 61-20438ск21).

Отже, у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки ціна позову обраховується із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення.

За таких обставин, суд вважає, що при зверненні до суду позивачем не було порушено вимоги ЦПК України щодо розміру сплаченого судового збору.

З врахуванням наведеного, суд дійшов висновку що клопотання представника відповідача щодо залишення позовної заяви без руху задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 176, 185 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, - відмовити.

Підготовче провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про споживчий кредит та звернення стягнення на предмет іпотеки, відкласти на 14 год. 00 хв. 19 вересня 2025 року.

Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомити учасників.

Копію даної ухвали направити учасникам судового процесу.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://court.gov.ua/sud2609.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. О. Тесленко