Справа № 674/1209/25
Провадження № 2/674/787/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 липня 2025 року м.Дунаївці

Суддя Дунаєвецького районного суду Хмельницької області Барателі Д.Т., оглянувши матеріали позовної заяви керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Смотрицької селищної ради до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень, скасування державної реєстрації земельної ділянки (ціна позову 18364,74 грн),

в с т а н о в и в :

Позивач керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Смотрицької селищної ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень, скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

09.04.2025 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача", згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено частиною п`ятою такого змісту:

"Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

У ЦПК України, згідно з вказаним Законом, ч. 4 ст.177 доповнено абзацом другим такого змісту:

"У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви";

У ст.185 ЦПК України частину другу доповнено абзацом третім такого змісту:

"Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму".

Перше речення ч. 3 ст. 185 ЦПК України викладено в такій редакції:

"Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду".

Крім того, згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову у позовах про витребування майна та позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається за правилами п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, а саме дійсною вартістю нерухомого майна.

Також, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При зверненні до суду з даним позовом позивачем надано докази на підтвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Законом України "Про оцінку земель" визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, а експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Відповідно до ст. 5 цього ж Закону грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

При цьому, ст. 5 Закону чітко розмежовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

В свою чергу експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Позивач, звертаючись до суду, вказав ціну позову, яка відповідає нормативній грошовій оцінці земельної ділянки, що унеможливлює визначення судом розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного позову.

Положеннями Закону України "Про судовий збір" чітко визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою у розмірі -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, та сплачено судовий збір в сумі 7267,24 грн, враховуючи коефіцієнт за подання заяви через систему "Електронний суд" (3 х 3028,00 грн = 9084,00 грн; 9084,00 грн х 0,8 = 7267,24 грн).

Таким чином залежно від вартості земельної ділянки за результатами проведеної експертної грошової оцінки позивачу необхідно визначити розмір судового збору та, в разі необхідності, доплатити частину судового збору відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", надавши документи, підтверджуючі доплату судового збору.

За таких обставин, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України, на підставі положень ч. 1 ст. 185 ЦПК України слід залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом:

- надання суду доказів проведення експертно-грошової оцінки земельної ділянки та подання документів, підтверджуючих доплату судового збору, у разі необхідності здійснення такої доплати;

- внесення грошових коштів у розмірі вартості спірного майна відповідно до експертно-грошової оцінки земельної ділянки на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області (код отримувача за ; банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172; рахунок отримувача UA0016581).

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву керівника керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Смотрицької селищної ради до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки, скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку із одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень, скасування державної реєстрації земельної ділянкизалишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення наведених вище недоліків з дня отримання копії ухвали.

В разі невиконання вказаних вимог заяву вважати неподаною і повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Т. Барателі