Справа № 473/2955/25
"09" липня 2025 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Булкат М.С.,
за участю секретаря судового засідання Багрін І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вознесенську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
У червня 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, в якому вказала, що 25 жовтня 2023 року у Вознесенському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси) вона зареєструвала з відповідачем шлюб, актовий запис № 429.
Від шлюбу спільних дітей не мають .
Проте сімейні відносини не склалися та з листопада 2023 року фактично припинені. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Причиною розірвання шлюбу є постійні сварки, непорозуміння та різні погляди на сімейні відносини. У зв`язку з цим позивач вважає неможливим збереження шлюбу та просить про його розірвання.
Позивач ОСОБА_1 , її представник ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилися, проте остання надала суду заяви про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (від 23.06.2025 року та 09.07.2025 року).
Відповідачеві ОСОБА_3 , відповідно до вимог ЦПК України, за місцем його реєстрації направлялись копія позовної заяви з доданими до неї документи та копія ухвали суду про відкриття провадження у справі. При цьому відповідач не скористався своїм правом подати свої письмові заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та/або відзиву на позовну заяву. Вказані поштові відправлення повернулися на адресу суду 23.06.2025 року та 04.07.2025 року з відміткою «адресат відсутній».
Беручи до уваги, що відповідач не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, а повноважний представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вирішуючи справу на підставі наявних у ній письмових доказів, суд приходить до висновку про те, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, коли наявні підстави для звільнення від доказування.
Частинами 1, 3 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Європейський суд з прав людини у рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Розірвання шлюбу судом відбувається за позовом одного з подружжя відповідно до ст.110 СК України.

Згідно з вимогами ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд встановив, що 25 жовтня 2023 року у Вознесенському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси) позивачка зареєструвала з відповідачем шлюб, актовий запис № 429.

Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.

Судом встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі заявників, між ними втрачене взаєморозуміння та почуття любові, примирення подружжя та збереження шлюбно-сімейних стосунків між заявниками неможливе і суперечить інтересам подружжя.

За таких обставин суд вважає за необхідне заяву задовольнити, шлюб між сторонами розірвати.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Верховним Судом сформовано позицію щодо обставин, які підлягають встановленню при розгляді справ про розірвання шлюбу. Так, у справі № 2-954/2004 від 13 червня 2018 року вказано, що при розгляді справи про розірвання шлюбу суд повинен установити дійсні мотиви розлучення, з`ясувати фактичні взаємини подружжя і зобов`язаний вжити заходів до їх примирення. Шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що дальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими.

Враховуючи відносини між позивачкою та відповідачем, доводи, викладені у позовній заяві, відсутність у позивачки бажання досягти примирення, суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, що мають істотне значення. Шлюб між сторонами відповідно до вимог ч. 3 ст. 105, ст. 112 Сімейного кодексу України має бути розірвано.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави також підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 211,20 грн.

Керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 282, 284, 289 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який зареєстровано Вознесенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси), актовий запис № 429 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , ідент. номер: НОМЕР_1 , судовий збір на користь держави (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106), , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення може бути оскаржене до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: М. С. Булкат