Справа № 304/1077/25 Провадження № 2/304/554/2025
У Х В А Л А

ПРО НАДАННЯ СТОРОНАМ СТРОКУ

ДЛЯ ПРИМИРЕННЯ

09 липня 2025 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) 16 березня 2022 року за актовим записом № 30. Свої позовні вимоги мотивує тим, що між ним та відповідачем 16 березня 2022 року було зареєстровано шлюб Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), актовий запис № 30, від якого у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Проте їх подружні відносин фактично розірвані, а шлюб має формальний характер. Так, у них зовсім різні характери та погляди на життя, спільне господарства припинено. Оскільки проживання однією сім`єю неможливе та суперечить їх інтересам, а його рішення про розірвання шлюбу є усвідомленим та добровільним, тому просить позов задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 не з`явився, однак одночасно з позовною заявою подав заяву про розгляд справу без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Ковалець М.І. не з`явилися, однак остання в електронній формі через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи без їх участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданої заяви, суд приходить до наступного висновку.

Суд встановив, що 16 березня 2022 року Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 30. Від даного шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 .

Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За положеннями частини третьої статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За положеннями статті 112 СК України при вирішенні питання про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Одночасно згідно із статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи.

Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення, як це визначено частиною сьомою статті 240 ЦПК України.

Отже, шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19).

Як роз`яснено в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей... Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Крім цього суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 18 грудня 2008 року у справі «Савіни проти України» (пункт 49) зазначив, що розірвання сімейних зв`язків означає позбавлення дитини її коріння, а це можна виправдати лише за виняткових обставин.

У постанові від 04 квітня 2024 року у справі № 553/449/20, провадження №61-2701св24, Верховний Суд вказав, що «…сімейні відносини мають "складний" характер, і сім`я може переживати як найкращі, так й найгірші часи. Суду завжди складно зробити висновок про те, що сімейні стосунки неможливо врятувати, і тому суд має позбавляти батьків такого шансу тільки в тому разі, якщо вони становлять реальну загрозу для благополуччя дитини».

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виробив дві умови, які необхідно враховувати при визначенні основних інтересів дитини в кожному конкретному випадку: по-перше, збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною для дитини або явно неблагополучною; по-друге, забезпечення її розвитку в безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (рішення ЄСПЛ у справі «Мамчур проти України»).

Згідно з п. 1 ст. 3 Конвенції ООН про права дитини дитина наділяється правом на те, щоб її найкращі інтереси оцінювалися і бралися до уваги як першочергове міркування при ухваленні стосовно неї будь-яких дій або рішень як у державній, так і в приватній сферах.

У постанові Верховного Суду від 04 серпня 2021 року у справі № 654/4307/19 надано широке тлумачення змісту поняття «якнайкращі інтереси дитини». Зазначено, що при оцінці та визначенні найкращих інтересів дитини підлягають врахуванню такі базові елементи: погляди дитини; індивідуальність дитини; збереження сімейного оточення і підтримання відносин; піклування, захист і безпека дитини; вразливе положення; право дитини на здоров`я; право дитини на освіту.

З огляду на вищевикладене, враховуючи усі фактичні обставини даної справи, з метою збереження шлюбу сторін та виходячи з пріоритету якнайкращих інтересів їх малолітньої дитини, суд вважає за необхідне вжити заходів щодо примирення подружжя ОСОБА_5 та надати їм двомісячний строк для примирення.

Керуючись ст. 51 Конституції України, ст. 24, 105, 110, 111, 112 Сімейного кодексу України, ст. 240 ч. 7, 251 ч. 1 п. 4, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення 2 (два) місяці.

Провадження у справі до закінчення визначеного судом строку для примирення зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.