ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/5907/25
провадження № 2/753/6220/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

"17" квітня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Каліушко Ф.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Сьомої київської державної нотаріальної контори, Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Сьомої київської державної нотаріальної контори, Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2025 дану справу визначено за суддею Каліушком Ф.А.

14.04.2025 з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» надійшла відповідь щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів.

Суддя, дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам стст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 09.10.2019 (справа №753/791/19) розірвано. Під час перебування у шлюбі у сторін народився спільний син - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер, після смерті якого відкрилась спадщина на 1/12 частки квартири АДРЕСА_1 та 1/4 частки автомобіля марки «HYUNDAI ELANTRA», державний номерний знак НОМЕР_1 . В межах строку, визначеного ст. 1270 Цивільного кодексу України, та в порядку ст. 1269 цього ж кодексу, ОСОБА_1 , діючи в інтересах малолітнього сина - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7 , проте, нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій №1382/02-31, у зв`язку з відсутністю у заявниці правовстановлюючих документів про належність спадкового майна спадкодавцю. При цьому, інші спадкоємці померлого - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 надали нотаріусу оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, на підставі яких нотаріус видала їм свідоцтво про право на спадщину за законом. Таким чином, з метою відновлення та захисту законних прав та інтересів сина позивача, остання була змушена звернутись з даним позовом до суду та просить в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності 1/12 частку вищевказаної квартири та 1/4 частку вищевказаного автомобіля.

За приписами пп. 3, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зі змісту позовної заяви та з прохальної її частини вбачається, що позивач звернулась до суду з двома вимогами майнового характеру.

Суд зауважує, що вимоги, пов`язані з визнанням права власності завжди вважаються майновими, оскільки можуть бути оцінені у грошах.

При цьому, у змісті позовної заяви позивач вказує, що ціна позову на момент подання даного позову до суду не визначена, оскільки позивачу не відома вартість спадкового майна, яке було оцінено в межах вчинення нотаріальних дій в спадковій справі №904/2021, після смерті ОСОБА_7 (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ), висновок якого вона просить суд витребувати.

Разом із цим, суд не приймає таке твердження позивача, з огляд на наступне.

Згідно пп. 2 та 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна або ж висновок суб`єкта оціночної діяльності.

З доданих до позову документів вбачається, що ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В рамках спадкової справи №904/2021 нотаріусом було здійснено оцінку рухомого та нерухомого майна, належного померлому ОСОБА_7 .

Позивач з позовом про визнання права власності звернулась до суду у березні 2025 року, а відтак з урахуванням викладеного вище, ціна позову повинна бути визначена вартістю майна саме на день звернення з позовом до суду.

Якщо на момент подачі позову точна вартість майна невідома, позивач повинен зазначити попередню оцінку майна. Це необхідно для визначення розміру судового збору та подальшого розподілу судових витрат між сторонами.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява не може бути прийнята до провадження і позивачу необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків, а саме шляхом направлення до Дарницького районного суду м. Києва уточненої позовної заяви з зазначенням ціни позову, що буде відповідати дійсній вартості рухомого та нерухомого майна.

Щодо заявленого клопотання про звільнення на підставі п. 12 ч. 2 ст. 3 та підпункту ґ) ч. 1 ст. 8 Зкону України «Про судовий збір» позивача від сплати судового збору, таке буде розглянуто судом, за наслідком виконання вимог даної ухвали суду.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись стст. 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Сьомої київської державної нотаріальної контори, Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання нею копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.