ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5478/19
провадження № 2/753/258/25
У Х В А Л А

про призначення судової будівельно-технічної експертизи

"21" травня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю:

секретаря судового засідання Іващенко Є.В.,

представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві, вул. Кошиця, 5А, клопотання представника відповідача за первісним позовом - адвоката Новак Наталії Юріївни про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності на будівельні матеріали та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будівельні матеріали,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває справа за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності на будівельні матеріали та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будівельні матеріали.

До суду 30.04.2025 представником відповідача за первісним позовом ОСОБА_6 подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи (уточнене), яке обгрунтовано тим, що відповідач заперечуючи проти задоволення позову посилається зокрема на неправильну оцінку вартості та складу спільного майна колишнього подружжя, що були зроблені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог.

У підготовчому засіданні представник відповідача за первісним позовом клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи підтримала, просила його задовольнити.

У підготовчому засіданні представник позивача за первісним позовом заперечувала проти задоволення клопотання сторони відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, обґрунтовуючи це тим, що Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.02.2019 у справі №753/17895/15-ц вже підтверджено правильність висновків судів попередніх інстанцій про те, що спірне нерухоме та рухоме майно, в тому числі спірне майно збудоване подружжям під час перебування у шлюбі та за спільні кошти, є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, а тому воно підлягає поділу між ними в рівних частинах. В свою чергу, скасовуючи судові рішення судів попередніх інстанцій та направляючи справу на новий розгляд, суд касаційної інстанції встановив, що суд першої інстанції неправильно застосував положення статті 69 СК України, не здійснив поділ спірного майна, з урахуванням позовних вимог, та не зазначив підстави неможливості такого поділу щодо іншого майна, а не до спірного майна, збудованого подружжям під час перебування у шлюбі. Отже при новому розгляді справи суду слід вирішити спір лише в частині того майна, в якій суд допустив помилкові висновки, а в іншій частині майна керуватися позицією суду касаційної інстанції.

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступних висновків.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 09.10.2017 у справі №753/17895/15-ц позов ОСОБА_2 до ОСОБА_7 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_4 , про визнання права власності на частку в спільному майні в порядку його поділу та усунення перешкод у здійсненні права користування майном, задоволено частково.

Визнано в порядку поділу спільного майна подружжя за ОСОБА_2 :

1) право особистої приватної власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 103,4 кв.м;

2) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу Сузукі SX4, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску;

3) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу мотоцикл марки Honda, модель Silver wing, номер шасі НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 від 10.04.09, 2004 року випуску;

4) право особистої приватної власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 41,6 кв.м;

5) ідеальну частку в обсязі 50 відсотків усіх матеріалів та обладнання у вигляді житлового будинку та господарських (допоміжних) споруд, які не введено в експлуатацію, загальною площею будинку 302,5 кв.м, житловою площею будинку 140,8 кв.м, допоміжних споруд (тераси, ганку, будинку охорони, навісу, бані, теплиці, огорожі, колонки питної, каналізаційної споруди, вимощення), а також систем життєзабезпечення, розташованих на земельній ділянці у АДРЕСА_3 , з кадастровим номером :04:040:0059 загальною площею 0,0989 га, реєстраційний номер 05, призначення - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Визнано в порядку поділу спільного майна подружжя за ОСОБА_7 :

1) право особистої приватної власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 103,4 кв.м;

2) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу Сузукі SX4, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску;

3) право особистої приватної власності на 1/2 частину транспортного засобу мотоцикл марки Honda, модель Silver wing, номер шасі НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 від 10.04.09, 2004 року випуску;

4) право особистої приватної власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_4 , загальною площею 41,6 кв.м;

5) ідеальну частку в обсязі 50 відсотків усіх матеріалів та обладнання у вигляді житлового будинку та господарських (допоміжних) споруд, які не введено в експлуатацію, загальною площею будинку 302,5 кв.м, житловою площею будинку 140,8 кв.м, допоміжних споруд (тераси, ганку, будинку охорони, навісу, бані, теплиці, огорожі, колонки питної, каналізаційної споруди, вимощення), а також систем життєзабезпечення, розташованих на земельній ділянці у АДРЕСА_3 , з кадастровим номером :04:040:0059 загальною площею 0,0989 га, реєстраційний номер 05, призначення - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 21.05.2018 по справі №753/17895/15-ц апеляційну скаргу ОСОБА_8 , до якої приєдналася ОСОБА_4 , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09.10.2017, залишено без задоволення, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09.10.2017 року - без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.02.2019 у справі №753/17895/15-ц касаційну скаргу ОСОБА_8 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 09.10.2017 та Постанову Апеляційного суду міста Києва від 21.05.2018 року - скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції. В обґрунтування постановленого рішення суд касаційної інстанції послався на те, що суд першої інстанції, з висновками якого погодився і апеляційний суд, неправильно застосував положення статті 69 СК України, не здійснив поділ спірного майна, з урахуванням позовних вимог, та не зазначив підстави неможливості такого поділу, а визначив частини у спільному майні подружжя, права, на які кожен з них має відповідно до положень сімейного законодавства, не вирішивши при цьому спір, який виник між сторонами.

Крім того, колегія суддів послалася на те, що оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню в цілому, оскільки для правильного вирішення справи необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, встановити вартість частки у цьому майні кожного з подружжя, та вирішити у разі необхідності питання щодо необхідності компенсації вартості часток у спільному майні подружжя.

Відповідач проти задоволення позову заперечує, з приводу чого надала суду Відзив на позов, в обґрунтування якого серед іншого посилається на неправильну оцінку вартості та складу спільного майна колишнього подружжя, що були зроблені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог. Зокрема, на відміну від наданої позивачем оцінки вартості та складу майна, відповідачка стверджує, що до спільного майна подружжя, що підлягає поділу належить наступне майно загальною вартістю 3 548 250,00 грн., а саме:

1) трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною вартістю 1 800 700 грн., що перебуває у фактичному володінні позивача;

2) однокімнатна квартира АДРЕСА_2 вартістю 733 300,00 грн.;

3) однокімнатна квартира АДРЕСА_4 вартістю 738 600,00 грн.;

4) будівельні матеріали, використані у період перебування сторін спору у зареєстрованому шлюбі для створення житлового будинку та господарських (допоміжних) споруд, які не введено в експлуатацію на земельній ділянці у АДРЕСА_3 вартістю 275 650,00 грн.

На підтвердження згаданого надала копію Звіту про оцінку майна, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_9 , за яким ринкова вартість будівельних матеріалів, з яких побудовано літню кухню-сарай, фундамент будинку, цоколь, 1-й поверх будинку, з площею основи 138,3 кв.м, що розташовані на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_3 , без врахування вартості будівельних робіт на дату 01 липня 1997 року, складає 550 000,00 грн.

Згідно Звіту про оцінку майна, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_9 ринкова вартість будівельних матеріалів житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 без врахування вартості будівельних робіт на дату 20.02.2020 складає 948 650,00 грн.

Окрім того, на підтвердження того, що з жовтня 2014 року, коли шлюб між сторонами було розірвано, відповідачем разом з чоловіком - ОСОБА_10 додатково придбавалися будівельні матеріали для поліпшення згаданого об`єкту, загальною вартістю 123 000,00 грн.

Таким чином, за оцінкою відповідача, вартість будівельних матеріалів, що складає спільне майно колишнього подружжя та підлягає поділу, - становить 275 650,00 грн. (948 650,00 - 550 000,00 - 123 000,00 = 275 650,00).

Окрім того Позивачка надала суду копії Звітів про оцінку майна, виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_9 , за якими ринкова трикімнатної квартири АДРЕСА_1 становить 1 800 700 грн.; однокімнатної квартири АДРЕСА_2 становить 733 300,00 грн.; однокімнатної квартири АДРЕСА_4 становить 738 600,00 грн.

Водночас згідно нових Звітів про оцінку майна, виконаних ПП «Золотий Лев» на замовлення Позивача, вартість квартири АДРЕСА_1 становить 3 861 000,00 грн., а квартири АДРЕСА_2 та квартири АДРЕСА_4 становить 1 935 000,00 грн. та 1 949 000,00 грн., ринкова вартість житлового будинку з господарськими спорудами, які не введені в експлуатацію, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 становить 5 786 000,00 грн.

При цьому Позивач визнає, що спірний будинок не прийнятий в експлуатацію, не зареєстрований як об`єкт нерухомого майна, відтак відповідає критеріям самочинного будівництва, визначеним ст. 376 ЦК України та усталеною судовою практикою.

За таких обставин судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо вартості майна, яке підлягає поділу, висновки експертів які надані Позивачем на підтвердження вартості спірного майна суперечать висновкам, що були Відповідачкою.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Розглядаючи питання про призначення судової будівельно-технічної експертизи суд враховує те, що Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 12.04.2023 по справі №511/2303/19 (провадження № 14-56цс22) сформувала правову позицію, згідно якої послідовна і судова практика Великої Палати Верховного Суду стосовно висновку про те, що особа не набуває права власності на самочинне будівництво (постанови від 23.06.2020 у справі №680/214/16 (провадження № 14-445цс16) та від 14.09.2021 у справі №359/5719/17 (провадження № 14-8цс21)).

Відповідно до вимог статей 328 та 329 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

За змістом зазначених норм матеріального права до прийняття новоствореного нерухомого майна до експлуатації та його державної реєстрації право власності на це новостворене нерухоме майно як об`єкт цивільного обороту не виникає, у такому випадку особа є власником лише матеріалів, обладнання, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

У разі неможливості поділу незакінченого будівництвом будинку суд може визнати право за сторонами спору на будівельні матеріали і конструктивні елементи будинку або з урахуванням конкретних обставин залишити його одній зі сторін, а іншій присудити компенсацію.

Визнаючи при цьому право власності на матеріали чи обладнання, суд у своєму рішенні має зазначити (назвати) ці матеріали чи обладнання.

Аналогічні висновки зробив Верховний Суд України у постановах від 18.11.2015 у справі № 6-388цс15, від 27.05.2015 у справі № 6-159цс15 та від 16.12.2015 у справі № 6-2710цс15, тому підстав для відступу від таких висновків немає.

За таких обставин Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 12.04.2023 по справі №511/2303/19 (провадження № 14-56цс22) відступила від висновку Верховного Суду України, висловленого у постанові від 07 вересня 2016 року у справі № 6-47цс16, про те, що оскільки спірний об`єкт незавершеного будівництва збудований за час шлюбу за спільні кошти подружжя та є об`єктом спільної сумісної власності подружжя; будівництво його закінчено й він фактично експлуатується за своїм функціональним призначенням, але не приймається до експлуатації і право власності на нього не оформлюється з вини відповідача; позивачка позбавлена можливості здійснити вказані дії, що перешкоджає їй реалізувати своє право на поділ набутого за час шлюбу зазначеного майна, є підстави для визнання за відповідачем права на частину спірного об`єкта незавершеного будівництва.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що для встановлення реальної вартості часток у спірному майні кожного з подружжя, та правильного вирішення питання щодо необхідності компенсації вартості часток у спільному майні подружжя, у справі необхідні спеціальні знання фахівця, тому суд вважає за необхідне призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (буд. 6, вулиця Смоленська, м. Київ, 03057).

Відповідно по п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись нормами ст. 103-105, п. 5 ч. 1 ст. 252, п. 9 ч. 1 ст. 253, 260, ст. 261, ч. 1, 2 ст. 273, ст. 352, п. 12 ч. 1 ст. 353, ст. 354-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити частково клопотання представника відповідача - адвоката Новак Наталії Юріївни про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

Призначити у цивільній справі №753/5478/19 (провадження №2/753/258/25) за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності на будівельні матеріали та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будівельні матеріали судову будівельно-технічну експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1) Якою є ринкова вартість трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ?

2) Якою є ринкова вартість однокімнатної квартири АДРЕСА_2 ?

3) Якою є ринкова вартість однокімнатної квартири АДРЕСА_4 ?

4) Якою є ринкова вартість будівельних матеріалів, з яких побудовано літню кухню, сарай, фундамент будинку, цоколь, 1-й поверх будинку, з площею основи 138,3 кв.м, що розташовані на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_3 , без врахування вартості будівельних робіт станом на 01.07.1997?

5) Якою є ринкова вартість будівельних матеріалів, використаних при виконанні будівельних робіт житлового будинку з господарськими спорудами, які не введені в експлуатацію, за адресою: АДРЕСА_3 у період з 01.07.1997 по жовтень 2014 року?

6) Якою є ринкова вартість будівельних матеріалів, використаних при виконанні будівельних робіт житлового будинку з господарськими спорудами, які не введені в експлуатацію, за адресою: АДРЕСА_3 у період з жовтня 2014 року та по теперішній час?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (буд. 6, вулиця Сім`ї Бродських, м. Київ, 03057).

Надати експерту матеріали справи 753/5478/19 (провадження №2/753/258/25).

Попередити експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок (ст. 384 КК України) або за відмову від виконання покладених обов`язків (ст. 385 КК України).

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на ОСОБА_8 .

Роз`яснити учасникам справи вимоги ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складений 26.05.2025.

Суддя В.Л. Котвицький