Справа № 716/597/25
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02.07.2025 Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді - Пухарєвої О.В.,
з участю секретаря судового засідання - Кульки О.М.,
представника позивача Данищука В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Заставна цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Данищука В.В. звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 в якому просить визначити їй додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 . Після смерті останньої відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,94 га, що знаходиться на території Хрещатицької сільської ради.
Позивачка являється спадкоємицею вказаного майна померлої за заповітом. Відповідач ОСОБА_2 - рідна сестра позивачки, яка має право на обов`язкову частку у спадщині за заповітом, спадщину після смерті матері прийняла, оскільки на час відкриття спадщини була малолітньою особою та проживала разом із спадкодавцем.
З метою оформлення своїх спадкових прав позивачка звернулася до державного нотаріуса із завою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але у вчиненні нотаріальної дії їй було відмовлено, оскільки вона пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. У встановлений законом строк ОСОБА_1 не звернулася до нотаріуса у зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту на її користь.
Позивач та її представник ОСОБА_4 в судовому засіданні позовну вимогу підтримали, просили її задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не вказала, заяви про відкладення розгляду справи та відзиву на позов до суду від неї не надходило. Про розгляд справи ОСОБА_2 належним чином повідомлялася судовими повістками.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, у випадку коли: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наведене, у відповідності до ч. 1 ст. 281 ЦПК України судом ухвалено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Суд, заслухавши показання позивача, допитаної як свідка, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню.
Встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є доньками ОСОБА_3 .
29.08.2012 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області Ільчишиною А.І., зареєстрований в реєстрі № 18, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_1 (а.с.12).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,94 га, що знаходиться на території Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Із довідки Кадубовецької сільської ради №180 від 2307.2024 встановлено, що на день смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) разом з нею в одному будинку за адресою: АДРЕСА_1 проживала донька ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Отже спадкоємиця за заповітом ОСОБА_1 не проживала на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ОСОБА_3 .
З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) вбачається, що відсутні будь-які відомості про зведення спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 після її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.31).
Як вбачається з матеріалів спадкової справи, згідно з Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, спадкова справа № 304/2024 зареєстрована в Кіцманській державній нотаріальній конторі лише 25.07.2024 за заявою відповідача - ОСОБА_2 № 982 від 25.07. 2024 (а.с.30, 32 звор.).
19.12.2024 позивачка ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Кіцманської державної нотаріальної контори Беженар А.М. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності за заповітом після смерті ОСОБА_3 , однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.12.2024 (а.с. 17).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.
Проте, як встановлено судом з матеріалів спадкової справи, із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до нотаріальної контори спадкоємці у встановлений законом шестимісячний строк не зверталися, спадкова справа не заводилася, відповідне повідомлення ОСОБА_1 не надсилалося та не розміщувалася в пресі інформація про наявність заповіту ОСОБА_3 .
Позивачка, як особа, яка на момент смерті матері не проживала разом із спадкодавцем, у шестимісячний строк після відкриття спадщини, не звернулася до нотаріуса, оскільки не знала про існування заповіту на її користь.
Зазначені обставини позивач ОСОБА_1 підтвердила в судовому засіданні. Так, будучи допитаною як свідок ОСОБА_1 повідомила, що з 2007 по 2013 рік вона навчалася у Київському національному медичному університеті ім. Богомольця, та на той час місце її постійного проживання було зареєстровано в м. Київ. У 2010 році її мама ОСОБА_3 тяжко захворіла. У зв`язку з цим під час лікування в м. Київ до 2011 року мама проживала разом з позивачкою в гуртожитку медичного університету. Мама розповідала позивачці, що їй належить земельний пай в с. Хрещатик, право власності на який вона не встигла оформити після смерті бабусі. При цьому мама висловила своє бажання передати цю землю в спадщину своїй молодшій доньці ОСОБА_2 . Тому після смерті матері позивачка не зверталася до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки була впевнена, що зазначений земельний пай мама заповіла її молодшій сестрі ОСОБА_5 , яка на той час була малолітньою та її взяли під опіку інші родичі. Після смерті матері вони з сестрою тривалий час не спілкувалися, а лише у 2024 Надія їй повідомила про існування заповіту, яким мама розпорядилася своїм майном на користь позивачки.
Факт необізнаності позивача ОСОБА_1 на час відкриття спадщини про наявність заповіту матері на її користь відповідачем ОСОБА_2 будь-якими належними та допустимими доказами не спростовано.
За таких обставин встановивши, що позивач ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 у встановлений законом строк для прийняття спадщини не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Керуючись ст.ст.1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 76-89, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачкою протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення до Чернівецького апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне найменування сторін по справі:
позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , жителька АДРЕСА_1 ;
представник позивачки Данищук Василь Вячеславович, адвокат, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 03.04.2025;
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, жителька АДРЕСА_1 .
Повне рішення складено 11.07.2025.
Суддя Олена ПУХАРЄВА