СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ідентифікаційний код 02886143
Справа №547/723/25
Провадження №2/547/501/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 липня 2025 року с-ще Семенівка, Полтавська область

Семенівський районний суд Полтавської області, суддя Харченко В.Ф., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДВК Агро" (місцезнаходження: Полтавська обл., Кременчуцький р-н, Оболонська ТГ, с. Новий Калкаїв, вул. Гагаріна, 31; ідентифікаційний код 41256598) визнання припиненими трудових відносин, стягнення вихідної допомоги, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, перевіривши виконання позивачем вимог статей 19, 23, 27, 133, 175-177, 184-187 Цивільного процесуального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

09.07.2025 позовна заява подана представником позивача ОСОБА_1 адвокатом В.В.Трембачем.

Позовна заява подана за зареєстрованим місцем проживання позивача і місцезнаходженням відповідача.

Позовна заява вказує на невиплату заробітної плати у сумі близько 200000,00 грн.

У позовній заяві не зазначено грошову суму:

-вихідної допомоги у розмірі тримісячного заробітку;

-середньоденного заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

11.07.2025 головуючий суддя був залучений до заходу, який проводився Національною школою суддів України, а 14.07.2025 і 15.07.2025 перебував у частині щорічної відпустки.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Вирішуючи питання прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суддею встановлено таке.

Вимоги до позовної заяви, ціни позову та документів, що додаються до позовної заяви, визначено ст.ст. 175-177 ЦПК.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій (ч. 4, п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК).

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується.

Натомість позовна заява не містить:

-ціни позову, а саме загальну суму вихідної допомоги при звільненні та загальну суму середньоденного розміру заробітної плати позивача (принаймні від дати очікуваного звільнення і до дати звернення з позовом до суду);

-обґрунтований розрахунок тобто вказівку на грошові суми, що мають бути стягнуті (компенсовані), та, які, однозначно сприймалися б відповідачем як суми, які з нього буде стягнуто у разі можливого задоволення позову.

За змістом позовної заяви і клопотання про витребування у відповідача доказів, зокрема довідки про середню заробітну плату, довідки середньоденну заробітну плату, довідки про нараховані але не виплачені суми на день звільнення, відповідно до вимог Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі Порядок № 100) позивач не може здійснити відповідний розрахунок без отримання від відповідача запитуваних довідок.

Водночас у тексті позовної заяви позивач досить розлого цитує окремі положення Порядку № 100 які є формулою розрахунку середньоденної заробітної плати виходячи з виплат за останні 2 місяці.

Очевидно, що позивач отримував заробітну плату у відповідача. За змістом матеріалів позовної заяви позивач не порушує питання недоплати окремих сум заробітної плати.

А, відтак, у позивача і його представника відсутня об`єктивна неможливість самостійного розрахунку одноденного заробітку позивача за останні 2 місяці та отримання відомостей про свою щомісячну заробітну плату після:

-звернення до свого банківського рахунку, на який він можливо отримував заробітну плату;

-ознайомлення зі своїми розрахунковими листами із заробітної плати;

-отримання відомостей з органів податкової служби чи пенсійного фонду щодо розміру отриманої від відповідача заробітної плати та утриманих з неї податків і зборів;

-тощо.

Коректність чи некоректність відповідного розрахунку надалі стане предметом судового розгляду що й є складовою цивільного судочинства щодо його диспозитивності та змагальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК).

За змістом позовної заяви позивач висуває:

-1 вимогу немайнового характеру: визнання припиненими трудових відносин;

-1 майнову вимогу невизначеної ціни позову: стягнення вихідної допомоги у розмірі тримісячного заробітку і середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Позовна заява вказує на попереднє перебування сторін у трудових відносинах, але без додавання жодного доказу їх існування між сторонами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України "Про оплату праці" заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Отже стягнення вихідної допомоги і коштів за затримку розрахунку при звільненні не є спором про стягнення заробітної плати за виконану роботу.

При цьому суддя враховує правову позицію:

- Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, у постанові 13.03.2020 у справі № 711/4010/13-ц щодо правової природи середнього заробітку, що нараховується у порядку статті 117 КЗпП України, та особливостей застосування визначеної пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" пільги щодо сплати судового збору позивачами у справах про стягнення заробітної плати. Так, Велика Палата Верховного Суду у зазначеній постанові дійшла висновку про те, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях, так як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними у передбачений законом строк винагороди за виконану роботу, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури;

-відповідно до постанови Верховного Суду в справі № 728/2955/18 від 10.01.2019 починаючи з 01.09.2015 позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Вказані обставини не дозволяють на стадії відкриття провадження у справі зробити висновок про звільнення позивача від сплати судового збору

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви фізичною особою майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак належна до сплати позивачем сума судового збору, складає:

-із 1 вимоги немайнового характеру: визнання припиненими трудових відносин 1211,20 грн (3028,00 0,4);

-із 1 майнової вимоги з невизначеної ціни позову: стягнення вихідної допомоги у розмірі тримісячного заробітку (V) і середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (Z) Y грн ((V + Z) 1,0 % ? 3028,00 0,4).

Отже належна до сплати сума судового збору із позовної заяви ОСОБА_1 майнового і немайнового характеру обраховується за формулою 1211,20 + ((V + Z) 1,0 % ? 3028,00 0,4).

Розрахований у вказаний спосіб судовий збір має бути сплачений позивачем за належними реквізитами, з якими позивач і його представник може також ознайомитися за вебадресою https://sm.pl.court.gov.ua/sud1627/gromadyanam/tax/

Отримувач коштів ГУК у Полт.обл./ смт Семенівка/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959255

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0016575

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Семенівський районний суд Полтавської області.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу": *; 101; ___; Судовий збір за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "ДВК Агро"".

Частинами першою-третьою статті 185 ЦПК передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відтак позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві 10 денного строку для письмового усунення її недоліків.

Ураховуючи зазначене, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 261, 353 ЦПК суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Трембача Вячеслава Володимировича до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДВК Агро" про визнання припиненими трудових відносин, про стягнення вихідної допомоги, про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, залишити без руху.

Надати позивачеві ОСОБА_1 строк для письмового усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог, визначених ст. 175 ЦПК у наданий строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.Ф.Харченко