441/894/25 2/441/654/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

/заочне/

07.07.2025 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Яворської Н.І.,

з участю секретаря Цап І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 14.05.2025 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вимоги мотивувала тим, що подружнє життя з відповідачем не склалось, через безпідставні ревнощі відповідача між ними часто виникали сварки та скандали, на фоні ревнощів він почав застосовувати до неї фізичне насильство, тому після чергової сварки в березні 2025 року вона покинула його, з цього часу припинили подружні стосунки і разом не проживають, спільного господарства не ведуть, вона втратила почуття любові до відповідача, примирення і подальше збереження сім`ї неможливе, просила розірвати шлюб.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, при зверненні із позовом до суду подала заяву від 13.05.2025, у якій позовні вимоги підтримала, просила розірвати шлюб з відповідачем, справу розглядати у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був завчасно належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Заяв про розгляд справи за його відсутності відповідач не подав, відзиву на позовну заяву від нього не надходило.

За таких обставинах суд визнає неявку відповідача неповажною та розглядає справу за його відсутності, провівши на підставі вимог ст.281 ЦПК України заочний розгляд справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено ч.2 ст.247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Із змісту позову, із долученого до справи свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 і копії свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 (а.с.7, 8) видно, що сторони зареєстрували шлюб 16.06.2020 у Городоцькому РВ ДРАЦС Західного МУ Міністерства юстиції (м.Львів), актовий запис № 26, в шлюбі мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , через сварки та скандали припинили подружні стосунки, з березня 2025 року проживають окремо, спільного господарства не ведуть.

Позивачка ОСОБА_1 , як убачається із змісту позову та її заяви до суду від 13.05.2025, просить про розірвання шлюбу, мотивуючи тим, що примирення і подальше збереження сім`ї з відповідачем неможливе та суперечить ї інтересам.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, відзиву на позов не подав, що розцінюється судом як байдуже ставлення останнього до перебування у шлюбі з позивачкою.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948 р., чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3 і 4 ст. 56 вказаного Кодексу передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007р. зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюб суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Отже, регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу.

Ураховуючи вищенаведене, інші фактичні взаємини сторін, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, а також ту обставину, що примушування позивачки до збереження шлюбу порушуватиме її права, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами слід розірвати.

У відповідності до положень ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача в користь позивачки слід стягнути 1211 грн. 20 коп. судових витрат (а.с.1).

Керуючись ст.ст. 4, 10, 258, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, ст.ст. 24, 56, 112 СК України, суд

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстрований 16.06.2020 Городоцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис № 26.

Стягнути з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 1211 грн. 20 коп. судових витрат.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання.

Суддя Яворська Н.І.