КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/2251/16-ц
Провадження № 2-во/488/13/25
У Х В А Л А

Іменем України

07.07.2025 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді Щеглової Я.В., розглянувши у письмовому провадженні без виклику сторін заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Корабельного районного суду м. Миколаєва від 05.08.2016 у цивільній справі за № 488/2251/16-ц,

ВСТАНОВИВ:

03.07.2025 р. до Корабельного районного суду м. Миколаєва надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Корабельного районного суду м. Миколаєва від 05.08.2016 року у цивільній справі № 488/2251/16-ц.

У заяві ОСОБА_1 зазначила, що 05.08.2016 Корабельним районним судом м. Миколаєва (головучий суддя Лазарева Г.М.) ухвалено рішення за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Миколаївська філія «Українська біржа нерухомості», про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна дійсним.

Вказаним рішенням позовні вимоги задоволені повністю. Проте, нотаріусом з метою вчинення нотаріальних дій в тексті вказаного судового рішення виявлено, що в ньому зазначені не всі сторони, які вчиняли правочин, тому нотаріус відмовляє в подальшому оформленні документів

Вивчивши заяву ОСОБА_1 та дослідивши матеріали цивільної справи № 488/2251/16-ц, суд встановив, що 30.05.2016 ОСОБА_1 звернулася з позовом тільки до ОСОБА_2 , у якому просила "визнати дійсним договір купівлі-продажу № 424/1 від 29 квітня 1998 року, укладений Миколаївським філіалом "Українська біржа нерухомості" згідно якого Нікуленко Анна Степанівна, яка діяла від імені ОСОБА_2 , на підставі Довіреності, яка видана П`ятою Миколаївською державною нотаріальною конторою 02.09.1997 № 3-1227, продала, а ОСОБА_1 купила цілий житловий будинок з відповідними господарськими та побутовими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 " (а. с. 2-4).

З огляду на наявну у матеріалах справи копію, сторонами цього договору були ОСОБА_3 , яка діяла від імені ОСОБА_2 , - продавець та ОСОБА_1 - покупець (а. с. 6).

Між тим, у рішенні суду відсутні прізвище, ім`я та по батькові сторони договору ОСОБА_3 та визнано дійсним договір № 424/1 купівлі-продажу нерухомого майна - житлового будинку з відповідними господарськими та побутовими будівлями та спорудами, який розташований по АДРЕСА_1 , укладений 29.04.1998 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на Миколаївська філія «Українська біржа нерухомості», записаний в Журналі реєстрації біржових угод з нерухомістю за № 424/1 від 29.04.1998 року та зареєстрований 11.05.1998 року в Миколаївському міжміському бюро технічної інвентаризації за реєстровим № 13148, згідно з яким ОСОБА_2 , продала, а ОСОБА_1 купила житловий будинок з відповідними господарськими та побутовими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 за р. № 424/1, та зареєстрований в Миколаївському МБТІ 11.05.1998 р., р. № 13148.

Заявниця вважає, що викладене є опискою, тому у рішенні необхідно зазначити, що стороною спірного договору є " ОСОБА_4 , діюча від імені ОСОБА_2 , на підставі Довіреності, виданої П`ятою Миколаївською державною нотаріальною конторою 02.09.1997р. р. № 3-1227", оскільки зазначені описки унеможливлюють виконання судового рішення.

Між тим, з огляду на матеріали справи, позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до одного відповідача - ОСОБА_2 , третя особа: Миколаївська філія "Українська біржа нерухомості" з вимогою про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна дійсним.

Рішенням суду цей позов задоволено у повному обсязі (а. с. 28).

Проаналізувавши вказані обставини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Верховний Суд підкреслив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку (пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю), тобто та помилка, яка суттєво впливає на вирішення спору.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Проте, що стосується вимог заявниці, то вони фактично зводяться до доповнення тексту рішення, його мотивувальної та резолютивної частин даними особи, яка не брала участь у справі, а тому заява саме про виправлення описки задоволенню не підлягає, оскільки у такому випадку матиме місце зміна рішення та стосується питань, які можливо не були предметом судового розгляду.

Тоді як виправлення описки не повинно змінювати зміст описової та резолютивної частини рішення суду.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Однак, неточності, на які посилається заявниця, в розумінні ст. 269 ЦПК України не є підставою для виправлення описки, оскільки змінюють суть рішення суду першої інстанції.

Вказані неточності можуть бути виправленні шляхом ухвалення додаткового рішення (частина 2 статті 270 ЦПК України) або шляхом роз`яснення рішення суду.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

За такого, заява ОСОБА_1 про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 269, 352, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Корабельного районного суду м. Миколаєва від 05.08.2016 у цивільній справі за № 488/2251/16-ц - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України., але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, зазначений строк обчислюється з дня вручення їй відповідної ухвали суду.

Суддя: Я.В.ЩЕГЛОВА