Провадження № 2/442/1550/2025
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"09" липня 2025 р. Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Нагірна О.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Східницької територіальної громади про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

встановила:

Позивачка звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 обрості.

Оглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху.

Відповідно до вимог ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У поданій позовній заяві зазначено , що позов не містить вимог майнового характеру та ціна позову не вказана.

Крім цього позивач не сплатила судового збору та не надала суду документи, які б свідчили про її звільнення від сплати судового збору , або ж клопотання про звільнгення від сплати судового збору чи відстрочки його сплати.

В цього випадку суддя вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України „Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Ціна позову складається з грошової суми в гривнях, яка відображає заявлену грошову матеріально-правову вимогу позивача до відповідача і визначається за правилами, встановленими ст. 80 ЦПК.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Постанова КЦС ВС від 25 квітня 2023 року у справі № 727/3827/22. Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Постанова ВП ВС від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 вказано, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як вбачається зі матеріалів справи, позивач звернулася до суду із позовом майнового характеру, а саме просить визнати право власності на житловий будинок, що є нерухомим майном.

Станом на 01.01.2024 ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру подана фізичною особою, становить 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Постановою Верховного Суду України від 22.12.95 за N 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" встановлено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Окрім того, вартість майна визначається відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

За статтею 3 зазначеного Закону незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається дійсною вартістю спірного майна на час звернення до суду з позовною заявою.

Так, для визначення ціни позову позивач повинен надати суду Звіт щодо дійсної вартості майна (надавши його до суду у повному обсязі) та сплатити судовий збір, відповідно до дійсної вартості.

При подачі позовної заяви, позивачем не визначено ринкової вартості спірного майна, відповідно до вимог Закону України „Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні. Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості спірного майна.

Відтак, у суду відсутня можливість встановити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачем за звернення до суду з відповідною позовною заявою.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ч. 9 ст. 185 ЦПК України встановлено спеціальні правові наслідки, якщо при прийнятті заяви (скарги, клопотання) до розгляду суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (правила цієї частини не застосовуються лише до заяв про забезпечення доказів або позову). Положення ч. 9 ст. 185 ЦПК України щодо залишення заяви без руху застосовуються як у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви (скарги, клопотання) встановить, що відповідно до поданого платіжного документа сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету, так і у випадку, коли до заяви (скарги, клопотання) взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі. (Постанова КЦС ВС від 05 травня 2020 року у справі № 530/1109/17, ухвала КЦС ВС від 08 квітня 2024 року у справі № 569/17794/22.)

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак воно є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, яка як одну із засад судочинства визначає рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. (Постанова КГС ВС від 04 вересня 2023 року у справі № 916/1220/23, ухвала КЦС ВС від 29 грудня 2022 року у справі № 522/15127/18).

Дослідивши матеріали справи суддя приходить до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

постановила:

позовну заяву ОСОБА_1 до Східницької територіальної громади про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Нагірна О.Б.