Провадження № 2/686/203/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючої судді Хараджі Н.В.,

при секретарі судових засідань Козуляк І.В.,

прокурора Мельника В.М.,

представника третьої особи - Антонюка Н.В.,

відповідача ОСОБА_1 , та його представника Величко В.І,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури м. Хмельницького в інтересах держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації (Хмельницької обласної військової адміністрації), за участю третьої особи на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» до Хмельницької міської ради, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сесії, скасування державної реєстрації прав та скасування державної реєстрації у ДЗК, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення,-

встановив:

В провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області перебуває вищевказана цивільна справа.

В підготовчому судовому засіданні на адресу суду надійшла заява заступника керівника окружної прокуратури м . Хмельницького Д.Гуменного про зміну предмета позову, в якій прокурор просить заяву про зміну предмета позову - задовольнити. Змінити предмет позовної заяви та прийняти до розгляду у справі.

Підготовчому судовому засіданні прокурор, з думкою якої погодився представник третьої особи, заяву про зміну предмета позову просив задовольнити й подальшому розглядати у зміненій редакції, про що надали відповідні письмові пояснення.

Відповідач та його представник заперечували проти задоволення заяви про зміну предмета позову, посилаючись на те, що згідно заяви прокурором змінено не тільки предмет, але й підстави позову, що є неприпустимим. Крім того зазначити, що прокурором не дотримано вимог ЦПК України щодо оцінки спірної земельної ділянки та внесення на депозит суду коштів відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України

Інші сторони, будучі повідомленими про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися, надали заяви щодо проведення засідання за відсутності їх представників. Крім того від представника відповідача Хмельницької міської ради надійшли заперечення на заяву прокурора про зміну предмета позову.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Вирішуючи питання про прийняття заяви про зміну предмета позову, оглянувши матеріали поданої до суду заяви, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст. 4 Цивільно-процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17.

Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 06 грудня 2023 року у справі №337/804/23 (провадження № 61-12848св23) та від 25 січня 2021 року у справі № 308/13063/19 (провадження № 61-7912св20) зазначав, що на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання достатності доказів, поданих позивачем на обґрунтування своїх вимог, а кожна сторона може розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, відсутність певних доказів не перешкоджає розгляду справи, за результатами якого вирішується питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог, оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті.

Також Верховний Суд звернув увагу на те, що ЄСПЛ притримується позиції, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (до прикладу, рішення у справі «Шишков проти Росії» (Shishkov v. Russia), № 26746/05, параграф 110, від 20 лютого 2014 року).

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Згідно з п. 2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що необхідність у зміні предмету позову у даній справі виникла, оскільки початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Враховуючи, що розгляд справи по суті не розпочато, заява про зміну предмета позову подана на належній стадії, подано докази направлення копії такої заяви іншим учасникам справи, з урахуванням предмету спору, фактичних обставин справи, а також характеру спірних правовідносин, суд вважає заяву про зміну предмета позову у даній справі такою, що не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, тому суд задовольняє заяву прокурора про зміну предмета позову та приходить висновку про прийняття заяви про зміну предмета позову, розгляд справи слід проводити з урахуванням такої.

09 квітня 2025 року набув чинності Закон України від 12.03.2025р.№ 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача».

Відповідно до п.2 розділу II цього закону «Прикінцеві та перехідні положення»: «Положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.»

В зміненій позовній заяві прокурор просить суд серед позовних вимог:

1.Визнати недійсним рішення Давидковецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області від 30.09.2020 №5 в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення індивідуального садівництва на території Давидковецької сільської ради Хмельницького району площею 0,12 га та передано у власність ОСОБА_1 земельну ділянку з кадастровим номер :01:004:0004.

2.Визнати незаконною та скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0004, площею 0,12 га, припинивши право власності ОСОБА_1 на вказану земельну ділянку.

3.Визнати незаконною та скасувати в Державному земельному кадастр

державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номер :01:004:0004 площею 0,12 та.

4.Витребувати у ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) частину земельне ділянки площею 0,1184 га лісогосподарського призначення (з координатами 1. Х5 467 561,1361; У2 345 9 75,1719; 2. Х5 467 566,6803 2 345 981,8779; 3. X5 467 571,4833; У 2 345 987,4480; 4. Х5 467 581,8486; У 2 346 002,2925; 5. X5 467 555,2190; У 2 346 028,3450; 6. X 5 467 539,5050; У 2 345 996,3610; 7. X 5 - 539,2380; У 2 345 994,0180; 1. X 5 467 561,1361; У 2 345 975,1719) в межах земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0004 площею 0.12 га, яка розташована на території Хмельницької міської територіальної громад: на користь держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації (Хмельницької обласної військової адміністрації).

Згідно ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст. 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали суду.

Так, 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», згідно якого статтю 390 ЦК України доповнено частиною п`ятою такого змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

У Цивільному процесуальному кодексі України, згідно вказаного Закону, частину четверту статті 177 доповнено абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви»; У статті 185 частину другу доповнено абзацом третім такого змісту: «Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму». Перше речення частини третьої статті 185 ЦПК України викладено в такій редакції: «Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду».

Проте матеріали справи не містять експертно-грошової оцінки спірної земельної ділянки, а також позивачем не долучено доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, станом на дату подання зміненої позовної заяви.

Посилання сторони позивача, що закон не має зворотної дії в часі, є безпідставними. Крім того суд не бере до уваги посилання прокурора на недобросовісність відповідача як набувача земельної ділянки, оскільки добросовісність набувача в силу п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України презюмується, поки не доведено іншого під час дослідження при судовому розгляді всіх доказів по справі.

Відповідно до ч. 3ст. 185 ЦПК України(в редакції Закону № 4292-IX від 12.03.2025), якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177цьогоКодексу, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, позовна підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 189, 198, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Прийняти заяву заступника керівника окружної прокуратури м . Хмельницького Д.Гуменного про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури м. Хмельницького в інтересах держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації (Хмельницької обласної військової адміністрації), за участю третьої особи на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» до Хмельницької міської ради, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сесії, скасування державної реєстрації прав та скасування державної реєстрації у ДЗК, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення.

Подальший розгляд справи проводити з урахуванням заяви прокурора про зміну предмета позову від 03.06.2025 року.

Залишити без руху позовну заяву зі зміненими позовними вимогами Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури м. Хмельницького в інтересах держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації (Хмельницької обласної військової адміністрації), за участю третьої особи на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» до Хмельницької міської ради, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сесії, скасування державної реєстрації прав та скасування державної реєстрації у ДЗК, витребування земельної ділянки.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки: провести експертно-грошову оцінку земельної ділянки та внести грошові кошти як компенсацію вартості майна на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області: Отримувач: ТУ ДСА України в Хмельницькій області МФО: 820172 Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA0016581, протягом десяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали та роз`яснити, що інакше заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа