У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко А.В.

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

розглянувши у м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про внесення виправлень до судового рішення у цивільній справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач Моторне (транспортне) страхове бюро України (далі МТСБУ) звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 та просить суд стягнути з відповідача на свою користь завдану шкоду в порядку регресу в сумі 8 871,53 грн., посилаючись на вину відповідача в дорожньо-транспортній пригоді 24 листопада 2021 року, внаслідок якої страховику було завдано збитків.

Ухвалою суду 19 грудня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Заочним рішенням суду від 03 березня 2025 року позов задоволено повністю.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду про виправлення описки у рішенні суду в частині правильного зазначення власника пошкодженого автомобіля ОСОБА_2 замість помилково зазначеного ОСОБА_3 .

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Наведені норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16, від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3, від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, від 26 квітня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц та від 09 травня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення (постанова ВП ВС від 28.11.2024 № 990/162/23 (11-240заі24).

Разом з тим, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Так, позивачем при поданні позовної заяви до суду у її тексті було зазначено про керування транспортним засобом ВАЗ державний номерний знак НОМЕР_1 водієм ОСОБА_3 , що і було зазначено судом в описовій частині тексту судового рішення, оскільки відповідно до ст. 265 ЦПК України, в описовій частині рішення зазначається стислий виклад позиції позивача та суд не вправі змінювати її за власною ініціативою.

Натомість в мотивувальній частині судом зроблено посилання на постанову суду від 11 січня 2022 року у справі № 214/10131/21 та зазначено водієм автомобіля ВАЗ 2102 номерний знак НОМЕР_1 водія ОСОБА_2 , згідно тексту вказаної постанови.

За таких обставин, ураховуючи відсутність посилань сторони заявника на вплив указаної описки в описовій частині судового рішення на суть судового рішення у справі, оскільки суд описок та помилок сам не припустився, заява про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про внесення виправлень до судового рішення повністю.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 11 липня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко