Суддя Ритов Я. М.
Провадження № 2-с/644/45/25
УХВАЛА

Іменем України

11 липня 2025 року м. Харків

11 липня 2025 року суддя Індустріального районного суду міста Харкова Ритов Я.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Індустріального районного суду міста Харкова із заявою про скасування судового наказу, в якій просить поновити строки звернення до суду з дійсною заявою та скасувати судовий наказ по справі № 644/11517/24 від 12 лютого 2025 року, виданий суддею Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Шевченко С.В. про стягнення з ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , на користь ПрАТ «Харківенергозбут» суми заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 11 186,79 грн., яка утворилась за період з 01.01.2022 року по 01.11.2024 року.

В обґрунтування поданої заяви посилається на те, що вона виїхала з м. Харків та є внутрішньо переміщеною особою, проживає у Німеччині у зв`язку з тим, що м. Харків є зоною підвищеної небезпеки та активних бойових дій, в Україні з 24.02.2022 року по теперішній час введено воєнний стан у зв`язку з агресією РФ проти України. Вищевказаний судовий наказ заявник не отримувала, про наказ дізналась 04 липня 2025 року після відкриття виконавчого провадження та блокування її банківських рахунків. При видачі судового наказу не було враховано, що за адресою, за якою стягнута заборгованість, фактично проживає ОСОБА_2 , рнокпп НОМЕР_2 , яка є власницею житла, заявник фактично не проживала за зареєстрованою адресою, оскільки виїхала, тому не було визначено коло боржників, у зв`язку з чим, вважає, що судовий наказ було пред`явлено до неналежного боржника.

Суддя, перевіривши матеріали справи, вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 171ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що 12 лютого 2025 року у цивільній справі № 644/11517/24 Орджонікідзевським районним судом міста Харкова виданий судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» заборгованості за період з 01.01.2022 року по 01.11.2024 року в розмірі 11 186,79 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 302,80 грн.

В матеріалах справи відсутні докази отримання боржником ОСОБА_1 копії судового наказу разом з копією заяви про його видачу та додатками до заяви.

Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.

З матеріалів справи вбачається, що між стягувачем та боржником існує спір про наявність заборгованості, виходячи з того, що боржник заперечує щодо проживання за місцем реєстрації та користування наданими стягнувачем послугами, при цьому зазначила, що власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_2 , яка фактично проживає за вказаною адресою.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23.12.2012 наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто, в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 5 статті 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Враховуючи, що копія судового наказу з копією заяви про його видачу та додатками до заяви на адресу боржника не надходили, про існування судового наказу дізналась 04 липня 2025 року після відкриття виконавчого провадження та блокування її банківських рахунків, суд вважає наведені причини пропуску боржником процесуального строку поважними, а строк таким, що підлягає поновленню.

Враховуючи те, що заява про скасування судового наказу та матеріали справи містять достатні підстави для його скасування, оскільки вбачається спір про право, а зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд приходить до висновку, що заява про скасування судового наказу є обґрунтованою, з огляду на що підлягає задоволенню, а судовий наказ від 12 лютого 2025 року у цивільній справі № 644/11517/24 підлягає скасуванню.

Керуючись ст. 171 ЦПК України, суддя

постановив:

Визнати поважними причини пропуску процесуального строку та поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - задовольнити.

Судовий наказ від 12 лютого 2025 року виданий Орджонікідзевський районним судом міста Харкова у цивільній справі № 644/11517/24 (провадження № 2-н/644/11/25) про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (п/р із спеціальним режимом використання в філії ХОУ АТ «Ощадбанк» НОМЕР_3 , МФО 351823, ) суми заборгованості за електричну енергію в розмірі 11 186,79 грн., що утворилась за період з 01.01.2022 року по 01.11.2024 року та суму сплаченого судового збору у розмірі 302,80 грн. - скасувати.

Роз`яснити заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.М. Ритов