Провадження № 2/369/3480/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Лисяк К.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу № 369/20287/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Заочним рішенням судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 22.03.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу задоволено та ухвалено:

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму основного боргу, що становить 165 000 (сто шістдесят п`ять тисяч) доларів США;

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 штрафні санкції, що становлять 15 000 (п`ятнадцять тисяч) доларів США;

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 13 420 (тринадцять тисяч чотириста двадцять) грн.

28.08.2024 року на адресу суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Ваніна Валерія Валерійовича про перегляд вказаного заочного рішення, у якому він просив суд поновити строк на перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення по справі № 369/20287/23 від 22.03.2024 року та призначити розгляд за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 09.09.2024 року заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.03.2024 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу скасоване, призначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутньої Н.О. № 1324 від 04.10.2024 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 369/20287/23 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.10.2024 року вказану справу передано на розгляд судді Янченку А.В.

Відповідно до ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Згідно ч. 2 ст. 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В. від 08.10.2024 року постановлено прийняти до розгляду цивільну справу № 369/20287/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та призначити підготовче судове засідання у справі.

У підготовче судове засідання 15.04.2025 року позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином і від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності. Причина неявки суду не відома.

Інші учасники справи у підготовче судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 9 ЦПК України ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Так, КЦС ВС у Постанові від 30 вересня 2022 року № 761/38266/14 (61-1091св21) роз`яснив, що якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, Якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що систематична неявка до суду є зловживанням процесуальним правом з боку сторони позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач неодноразово викликався судом.

Як вбачається із матеріалів справи позивач ОСОБА_1 жодного разу не з`явився у призначені новим складом суду підготовчі судові засідання, будучи належним чином повідомленим про місце, дату, час проведення підготовчих судових засідань, а саме: 16.01.2025 року на 11:15 год. та 15.04.2025 року на 12:15 год.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Про підготовчі судові засідання позивач був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки, розгляд справи без участі позивача, ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою новому складу суду не надходило.

Позивачу ОСОБА_1 09.10.2025 року було відправлено копію ухвали Києво-Святошинського районного суду від 08.10.2024 року про прийняття до розгляду цивільної справи № 369/20287/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргута призначення підготовчого судового засідання на 16.01.2025 року об 11 годині 15 хвилин.

На адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшов конверт з повідомленням про вручення поштового відправлення (рекомендованого) у цивільній справі 369/20287/23 відповідно до якого, поштове відправлення з ухвалою суду від 08.10.2024 року про прийняття до розгляду цивільної справи № 369/20287/23 та призначення підготовчого судового засідання на 16.01.2025 року об 11 годині 15 хвилин, повернуто до суду з зазначенням причини повернення: «за закінченням терміну зберігання».

У подальшому, на адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшов конверт з повідомленням про вручення поштового відправлення (рекомендованого) у цивільній справі 369/20287/23 відповідно до якого, поштове відправлення з Судовою повісткою про виклик позивача від 16.01.2025 року до суду у підготовче судове засідання, яке призначено на 15.04.2025 року на 12:15 год., повернуто до суду з зазначенням причини повернення: «за закінченням терміну зберігання».

За приписами статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою .

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 268 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,- залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано: 11.07.2025 року.

Суддя А.В. Янченко