Справа № 674/956/25
Провадження № 2/674/646/25
РІШЕННЯ

іменем України

10 липня 2025 року м.Дунаївці

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області

в складі: судді Посунько Г.А.

секретаря судового засідання Мандзюка Д.Т.

розглянувши за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні в залі суду м.Дунаївці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання права власності на житловий будинок садибного типу в порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и в :

06 червня 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання права власності на житловий будинок садибного типу в порядку спадкування за заповітом.

Позивач ОСОБА_1 посилається в обґрунтування своїх позовних вимог на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_2 , після смерті якої залишилось спадкове майно, до складу якого входять, зокрема:

-право на земельну частку (пай) розміром 1,79 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у землі, яка перебувала у колективній власності спілки селян ім.Затонського в с.Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області;

-житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 .

За свого життя ОСОБА_2 зробила заповітне розпорядження, яким заповіла все належне їй майно своєму внуку - позивачу ОСОБА_1 . В установленому законом порядку позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину за заповітом після смерті своєї баби ОСОБА_2 та отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом відносно спадкового майна - земельної частки (паю). Проте, прийнявши спадщину позивач не може оформити свої спадкові права на житловий будинок, через відсутність у нього правовстановлюючих документів на майно.

Так, першим власником вказаного житлового будинку був ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Єдиним спадкоємцем, який в установленому законом порядку прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , була його дружина ОСОБА_2 , яка за життя не встигнула оформити свої спадкові права.

На підставі викладеного позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за ним в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 право власності на житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 .

09 червня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень.

09 червня 2025 року задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів: зобов`язано Хмельницький обласний державний нотаріальний архів надати суду копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

23 червня 2025 року від Хмельницького обласного державного нотаріального архіву надійшло повідомлення від 16 червня 2025 року № 1184/01-18 про неможливість подати докази, оскільки спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

09 червня 2025 року задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів: зобов`язано Хмельницький обласний державний нотаріальний архів надати суду копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23 червня 2025 року від Хмельницького обласного державного нотаріального архіву надійшла копія спадкової справи № 155/2012 від 25 травня 2012 року, заведеної після смерті ОСОБА_2 . Копія спадкової справи приєднана до матеріалів цивільної справи.

12 червня 2025 року від відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області надійшов відзив на позовну заяву, яким відповідач повідомив, що не заперечує проти задоволення позову.

В підготовче засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - позивач просить суд розглядати справу за його відсутності, позов підтримує. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності позивача, на підставі наявних у справі доказів.

В підготовче засідання представник відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - відповідач просить суд розглядати справу за відсутності їхнього представника, позов визнає. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів.

Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

В підготовче засідання відповідач подав окрему процесуальну заяву про визнання позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини

та визначив відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 , про що Лисецькою сільською радою Дунаєвецького району Хмельницької області складено відповідний актовий запис про смерть за № 18 від 08 липня 2003 року.

ОСОБА_2 залишила після своєї смерті спадкове майно, до складу якого входять, зокрема:

-право на земельну частку (пай) розміром 1,79 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у землі, яка перебувала у колективній власності спілки селян ім.Затонського в с.Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області;

-житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 розпорядилась спадковим майном на випадок своєї смерті, про що 03 березня 1997 року склала заповіт, яким заповіла все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, своєму внуку - позивачу ОСОБА_1 .

Заповіт посвідчено 03 березня 1997 року секретарем виконавчого комітету Лисецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області та зареєстровано в реєстрі за № 4. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1251 ЦК України, на час розгляду справи заповіт не змінений та не скасований.

В установленому законом порядку спадкоємець (позивач) ОСОБА_1 прийняв спадщину після смерті своєї баби ОСОБА_2

25 травня 2012 року Дунаєвецькою державною нотаріальною конторою за заявою ОСОБА_1 заведена спадкова справа № 155/2012 після смерті ОСОБА_2 .

З матеріалів спадкової справи № 155/2012 від 25 травня 2012 року вбачається, що крім позивача ОСОБА_1 немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2

18 червня 2012 року спадкоємець (позивач) ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 відносно спадкового майна - права на земельну частку (пай) розміром 1,79 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у землі, яка перебувала у колективній власності спілки селян ім.Затонського в с.Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області.

28 березня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Люзняка О.М. із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 відносно спадкового майна - житлового будинку садибного типу, розташованого по АДРЕСА_1 .

Проте, постановою приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Люзняка О.М. від 28 березня 2025 року спадкоємцю (позивачу) ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю у спадкоємця правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Так, першим власником житлового будинку садибного типу, розташованого по АДРЕСА_1 , був ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що виконавчим комітетом Лисецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області складено відповідний актовий запис про смерть за № 14 від 17 вересня 1993 року.

В порядку, визначеному п.1 ч.1 ст.549 ЦК УРСР, ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , оскільки фактично вступила в управління та володіння спадковим майном.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що єдиним спадкоємцем, який в установленому законом порядку прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , була його дружина ОСОБА_2 , яка за життя не встигла оформити свої спадкові права.

Отже, позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець, який прийняв спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , не може реалізувати свої спадкові права відносно спадкового майна - житлового будинку садибного типу, розташованого по АДРЕСА_1 .

Згідно ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно ч.2 ст.328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Згідно п.4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України - Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Згідно п.5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України - п равила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" с падкові відносини регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК), законами України від 02 вересня 1993 року № 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року № 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Згідно ч.1 ст.525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.526 ЦК УРСР місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини.

Згідно ч.1 ст.527 ЦК УРСР спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Згідно ч.1 ст.534 ЦК УРСР кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям.

Згідно ч.1 ст.548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

Згідно ч.2 ст.548 ЦК УРСР прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.2 ст.549 ЦК УРСР зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.1 ст.217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України с падщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ч.2 ст.1220 ЦК України ч асом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України м ісцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України с падкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1223 ЦК України п раво на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з обставин справи та наданих сторонами доказів, суд вважає можливим задовольнити позов та визнати за позивачем ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 , який належав померлому спадкодавцю в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Керуючись ст.ст.316 - 319, 321, 328, 379 - 381, 1216 - 1218, 1220 - 1223, 1247, 1251, 1268, 1296 ЦК України, ст.ст.524 - 527, 534, 541, 548, 549 ЦК УРСР, ст.ст.4 - 13, 81, 200, 206, 259, 263 - 265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визнання права власності на житловий будинок садибного типу в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцем с.Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області, проживаючого по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ,

в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

право власності на житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 ,

який належав померлому спадкодавцю в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне ім`я та найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець с.Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області, проживає по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 .

Відповідач: Дунаєвецька міська рада Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, місцезнаходження по вул.Шевченка,50 м.Дунаївці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, код ЄДРПОУ - 04060714.

Повний текст судового рішення складено 11 липня 2025 року.

Суддя Посунько Г.А.