УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа№ 505/2256/25

Провадження № 2/505/2665/2025

07 липня 2025 року місто Подільськ

Суддя Подільського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., отримавши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , третя особа: Подільська міська рада Подільського району Одеської області, до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

До Подільського міськрайонного суду Одеської області 07.07.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 третя особа: Подільська міська рада Подільського району Одеської області, до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу висновку про необхідність залишення її без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Невідповідність змісту позовної заяви (ст. 175 ЦПК України)

Так, всупереч вимог п. 2, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

- відомостей, щодо поштового індексу відповідача;

- повні відомості про учасника справи, який визначений позивачем як «третя особа»; (Так, відповідно до ст. 52, 53 ЦПК України, треті особи є такими, що «заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору», а також треті особи, які «не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору», у такому разі зазначені особи у справі є «на стороні позивача» або «на стороні відповідача». Відповідно, позивачу слід зазначити, чи заявляє третя сторона самостійні вимоги щодо предмета спору, і разі з`явлення таких вимог, зазначити на чиїй стороні).

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Невідповідність позовної заяви вимогам ст. 177 ЦПК України

Згідно зі ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення з позовом до суду складає 15140 грн.

Виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України ціна позову за позовними вимогами майнового характеру про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Звертаючись з позовом до суду позивач заявив позовну вимогу майнового характеру про визнання права власності на майно, при цьому зазначив ціну позову 121 000 грн, виходячи зі звіту в стислій формі про оцінку майна станом на 17.06.2025, складений СПД ФО ОСОБА_3 .

Так, відповідно до зазначено звіту у стислій формі, оціночна вартість із використанням порівняльного методичного підходу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 46,6 кв. м, житловою площею 26,5 кв. м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , складає 121 000 грн.

Водночас слід зазначити, що постановою КМУ України № 1440 від 10.09.2003 (із подальшими змінами) затверджено «Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Так, п. 56 зазначеного нормативного акту передбачено, що звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі.

Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість, висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Відповідно до п. 57 зазначеного Національного стандарту №1 звіт про оцінку майна дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі, повинні зазначатися етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, міститися висновок про вартість, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі з метою доопрацювання (актуалізації) оцінки на нову дату, повинні зазначатися: дата оцінки та дата завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мета проведення оцінки та перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; додаткові відомості про зібрані використані під час доопрацювання (актуалізації) оцінки вихідні дані та інша інформація про об`єкт оцінки, які можуть вплинути на достовірність та об`єктивність оцінки майна, проведеної на нову дату; висновки про та найбільш ефективне використання об`єкта оцінки, їх зміну порівняно з попередньою датою оцінки; зміст використаних методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби - з наведенням необхідних розрахунків, а також змісту відповідних застережень і припущень; висновок про вартість майна; додатки з вихідними даними та іншою інформацією, що були використані в процесі проведення оцінки.

Відповідними національними стандартами можуть передбачатися додаткові вимоги до змісту звіту про оцінку майна у стислій формі.

Не дозволяється у стислій формі звіту про оцінку майна у разі проведення незалежної оцінки цілісних майнових комплексів, часток (паїв, акцій) або повторного доопрацювання (актуалізації) оцінки майна. Відповідними національними стандартами можуть визначатися інші випадки, коли складення звіту про оцінку майна у стислій формі забороняється.

58. Доопрацювання (актуалізація) оцінки майна може здійснюватися у разі закінчення строку дії звіту про оцінку майна та висновку про вартість майна, встановленого законодавством, або на вимогу замовника оцінки коли істотних змін в умовах функціонування та фізичному стані об`єкта оцінки, а також стані ринку подібного майна від дати оцінки до дати оцінки, на яку передбачається здійснення доопрацювання (актуалізація), не відбулося.

Доопрацювання (актуалізацію) оцінки майна та з цією метою складення у стислій формі звіту про оцінку майна здійснює оцінювач та суб`єкт оціночної діяльності, які складали у повній формі звіт про оцінку цього майна. У цьому разі попередній звіт про оцінку майна, складений у повній формі, розглядається як невід`ємна частина звіту про оцінку майна у стислій формі.

З метою доопрацювання (актуалізації) оцінки із замовником укладається новий договір на виконання робіт з доопрацювання (актуалізації) оцінки майна, якщо можливість її проведення не була передбачена у договорі на проведення оцінки майна.

59. Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Документи та інші інформаційні матеріали, зібрані оцінювачами у процесі проведення оцінки майна, разом із звітом про оцінку майна зберігаються в електронній формі в оцінювачів, які безпосередньо складали звіт про оцінку майна, та архіві суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання протягом трьох років від дати складання такого звіту, якщо більший строк не встановлено законодавством.

60. Висновок про вартість майна повинен містити відомості про: замовника оцінки та виконавця звіту про оцінку майна; назву об`єкта оцінки та його коротку характеристику; мету і дату оцінки; вид вартості, що визначався; використані методичні підходи; величину вартості, отриману в результаті оцінки.

У разі потреби оцінювач має право відобразити у висновку свої припущення та застереження щодо використання результатів оцінки.

Висновок підписується оцінювачем (оцінювачами), який безпосередньо проводив оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Законодавством можуть бути встановлені додаткові вимоги до оформлення висновку про вартість об`єкта оцінки.

61. Звіт про оцінку майна, додатки до нього готуються не менш як у двох примірниках, один з яких зберігається в оцінювача, а інші видаються замовнику після реєстрації в книзі обліку виданих документів.

Звіт про оцінку майна в електронній формі складається та підписується всіма оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, та керівником суб`єкта оціночної діяльності або уповноваженою ним особою шляхом накладення їх кваліфікованого електронного підпису з урахуванням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг.

На підтвердження вартості спірного майна позивачем долучено до позовної заяви висновок про вартість майна, складений у стислій формі, але згідно п. 57 Національного стандарту №1 у даному випадку складається звіт про оцінку майна, який дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами.

Водночас суду не надано докази, що зазначений висновок є доопрацюванням (актуалізацією) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а інших випадків можливості виготовлення звіту у стислій формі Національним стандартом №1 не передбачено. Крім того, у звіті про оцінку майна, не зазначено етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація.

Суд звертає увагу позивача на таке.

Згідно із пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 № 20 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту № 1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» від 10 вересня 2003 року № 1440 ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Поняття «дійсна вартість майна» є за своїм змістом тотожним поняттю «ринкова вартість майна».

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому, вказаною статтею Закону визначено, що майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (право володіння, розпорядження, користування), спеціальне майнове право на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, а також інші специфічні права (право на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та право вимоги.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Строк дії звіту про оцінку майна не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті (пункт 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658).

Відповідно до п. 1 розділу IV «Порядок реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі та внесення інформації зі звіту про оцінку до Єдиної бази» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, звіт про оцінку підлягає реєстрації в Єдиній базі протягом п`яти робочих днів від дати складання такого звіту про оцінку суб`єктом оціночної діяльності (оцінювачем).

Доказів того, що звіт про оцінку зареєстровано в Єдиній базі даних звітів про оцінку не надано.

Відповідно до п. 1 розділу IV «Порядок реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі та внесення інформації зі звіту про оцінку до Єдиної бази» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658 (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24), та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 р. за № 677/32129, звіт про оцінку підлягає реєстрації в Єдиній базі протягом п`яти робочих днів від дати складання такого звіту про оцінку суб`єктом оціночної діяльності (оцінювачем).

Наданий представником позивача висновок про вартість майна не може бути прийнятий як доказ грошової оцінки майна, оскільки доказів того, що звіт про оцінку зареєстровано в Єдиній базі даних звітів про оцінку не надано. Таким чином, позивачем не зазначено та не підтверджено належними та допустимими доказами вартість спірного майна щодо реальною вартості цього майна на дату подання позовної заяви, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір як за вимогу майнового характеру щодо визнання права власності на нерухоме майно.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви.

За таких обставин висновок про вартість майна у сумі 121 000 грн не є належним доказом, який підтверджує вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 46,6 кв. м, житловою площею 26,5 кв. м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, приходжу до висновку, що встановлена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна, а також неможливість встановити точну його ціну, оскільки наданий суду висновок про вартість майна неможливо взяти до уваги.

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Звертаючись з позовом до суду позивач не зазначив та не надав суду докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна, сплатив мінімальний судовий збір за розгляд майнового спору, тому на підставі ст. 6 Закону України «Про судовий збір», зважаючи на аналіз пропозицій щодо продажу схожих за площею квартир у м. Подільськ Одеської області, позивачу попередньо необхідно встановити розмір судового збору з позовних вимог майнового характеру, з розрахунку вартості спірного майна 540 000 грн (540 000 х 0,01) в сумі 5 400 грн, з врахуванням сплати судового збору в сумі 1 211,20 грн, позивачу необхідно доплатити судовий збір в сумі 4 188,8 грн. (5400-1211,20).

Виходячи з вимог ст.4, ЗУ «Про судовий збір» позивачу необхідно:

- доплатити судовий у розмірі 4 188,8 грн за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: за реквізитами: отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Подільськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0015746, код класифікації доходів бюджету 22030101;

- або надати документи з обґрунтуванням підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону чи надати інший документ, який визначає реальну вартість спірного нерухомого майна.

Отже позивачу необхідно

Подати уточнену позовну заяву, із зазначенням:

- відомостей, щодо поштового індексу відповідача;

- повних відомостей про учасника справи, який визначений позивачем як «третя особа»; (Так, відповідно до ст. 52, 53 ЦПК України, треті особи є такими, що «заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору», а також треті особи, які «не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору», у такому разі зазначені особи у справі є «на стороні позивача» або «на стороні відповідача». Відповідно, позивачу слід зазначити, чи заявляє третя сторона самостійні вимоги щодо предмета спору, і разі з`явлення таких вимог, зазначити на чиїй стороні).

- відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

А також:

- доплатити судовий збір у розмірі 4 188,8 грн за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: за реквізитами: отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Подільськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0015746, код класифікації доходів бюджету 22030101;

- або надати документи з обґрунтуванням підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону чи надати інший документ, який визначає дійсну вартість спірного нерухомого майна.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, ч. 1, 2 ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа: Подільська міська рада Подільського району Одеської області, до ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування, надавши позивачам строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом (п`ять днів), позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя

Подільського міськрайонного суду

Одеської області Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ