Єдиний унікальний номер: 378/878/24
Провадження № 2/378/26/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2025 року Ставищенський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: Гуртовенко Р. В.

за участю секретаря: Москаленко А. В.,

представника позивача -

ОСОБА_1 : ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Ставище Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання договору найму житлового приміщення,-

ВСТАНОВИВ:

До суду з вказаним позовом звернувся ОСОБА_1 , з посиланням на те, що 17 вересня 2019 року відповідно до умов договору найму житлового приміщення ОСОБА_1 передав ОСОБА_3 житловий будинок для її постійного проживання разом з дітьми - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .. До прийняття рішення по справі №378/70/19 про розірвання шлюбу, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 досягнуто згоди, що діти будуть жити в будинку разом з матір`ю, де вони мешкали раніше, батько буде проживати окремо, але має можливість спілкуватись та виховувати дітей, проводити необмежений час з дітьми та колишньою дружиною у своєму домі, у тому числі відмічати разом сім`єю дні народження, свята тощо. Він в письмовій формі повідомив ОСОБА_3 , що має намір з квітня 2022 р. використовувати житловий дім для проживання зі своєю сім`єю, а остання проживає разом з іншим чоловіком з іншої сім`ї, тобто домовленості, які були досягнути раніше між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 щодо проживання дітей разом з матір`ю в житловому будинку не можуть бути виконані.

20.09.2022р. ухвалою суду по справі № 378/137/22 заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання договору найму житлового приміщення та виселення з будинку без надання іншого житла залишено без розгляду.

04.10.2022 р. рішенням Ставищенського районного суду Київської області по справі № 378/137/22 за ОСОБА_3 визнано право власності на частину житлового будинку з надвірними спорудами, що розташований АДРЕСА_1 , загальною площею 103, 7 м2. Постановою Київського апеляційного суду від 18.01.2023р. по справі № 378/137/22 рішення Ставищенського районного суду Київської області від 04.10.2022р. по справі №378/137/22 залишено без змін. 24.04.2023 колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду відкрила касаційне провадження по даній справі. Наразі справа № 378/137/22 не розглянута в суді касаційної інстанції.

З метою досудового врегулювання питання припинення договору найму житлового приміщення від 17.09.2019 року, позивач звернувся письмово до ОСОБА_3 з попередженням про розірвання договору найму житлового приміщення від 17.09.2019 року.

ОСОБА_3 не оформила документи та не здійснила будь-яких дій, які були узгоджені ними особисто у липні 2024 року.

Позивач просить розірвати договір найму житлового приміщення від 17 вересня 2019 року між ним та ОСОБА_3 ..

В судове засідання позивач не прибув, про час, дату і місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, підтвердив обставини, викладені в позовній заяві із зазначених у ній підстав, позовні вимоги в інтересах позивача просить задовольнити.

Відповідач та його представник ОСОБА_6 в судове засідання не прибули, останній подав до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, в задоволенні позовних вимог просить відмовити ( т. 2 а. с. 170-171). Відзив на позовну заяву від відповідача та його представника до суду не надходив.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , дослідивши письмові докази, вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити, виходячи із наступного.

Судом встановлено слідуючі факти та відповідні їм правовідносини.

Із копії рішення Ставищенського районного суду Київської області по справі № 378/70/19 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано, рішення 02.04.2019 року набрало законної сили (т. 1 а.с. 16-17, 18-19).

Із копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно (т. 1 а.с. 21-22) встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 , загальною площею 130, 7 м2, житловою 77,7 м2.

04.10.2022 року рішенням Ставищенського районного суду Київської області по справі № 378/137/22 за ОСОБА_3 визнано право власності на частину житлового будинку з надвірними спорудами, що розташований АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 154-159). Постановою Київського апеляційного суду від 18.01.2023 року по справі № 378/137/22 рішення Ставищенського районного суду Київської області від 04.10.2022 по справі №378/137/22 залишено без змін (т. 1 а.с. 160-166).

17 вересня 2019 року відповідно до умов договору найму житлового приміщення ОСОБА_1 передав ОСОБА_3 житловий будинок для її постійного проживання разом з дітьми - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (т. 1 а.с. 20).

Відповідно до копії довідки про склад сім`ї від 23.09.2019 року, ОСОБА_3 проживає за адресою: АДРЕСА_1 разом з дітьми: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (т. 1 а.с. 45).

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно із ст. ст. 4 ч. 1; 5 ч. 1 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч. 1, 2 ст. 15 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно із ч. 1 ст. 810 ЦК України, за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату.

Статтею 812 ЦК України передбачено, що предметом договору найму житла можуть бути помешкання, зокрема квартира або її частина, житловий будинок або його частина. Помешкання має бути придатним для постійного проживання у ньому. Наймач житла у багатоквартирному будинку має право користування майном, що обслуговує будинок.

Проте, при укладенні договору найму житлового приміщення (т. 1 а.с. 20) не було дотримано вищевказаних вимог. Зокрема, у п. 1.2. договору зазначено, що за даним договором надається наступне житлове приміщення: житловий будинок. Проте, не зазначено істотну умову договору який саме житловий будинок надається в найм та його точна адреса, що дозволяє чітко ідентифікувати об`єкт найму. Відсутність вказаної інформації позбавляє суд можливості встановити предмет договору.

Згідно ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Відповідно до ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

Крім того, ч. 1 ст. 821 ЦК України передбачено, що договір найму житла укладається на строк, встановлений договором. Якщо у договорі строк не встановлений, договір вважається укладеним на п`ять років.

Тобто, на час звернення з позовом до суду (22.10.2024 року) строк дії договору найму від 17.09.2019 року закінчився.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскільки в договорі не зазначено його предмет (конкретний житловий будинок), то він є недійсним і не створює юридичних наслідків, а тому вимога про його розірвання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 316, 317, 626, 631, 638, 639, 651, 654, 763, 781, 821, 825, 826 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 10, 12, 13, 76-81, 82, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання договору найму житлового приміщення, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 11 липня 2025 року.

Суддя Р. В. Гуртовенко