Справа №293/781/25
Провадження № 2/293/494/2025
УХВАЛА

14 липня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський О.М. вирішуючи питання про відкриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ :

09.07.2023 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом позову, ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє належність справи до юрисдикції та підсудності цього суду.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засадах цивільного судочинства, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя. По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, це підсудність.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати цивільне провадження. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна цивільна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Тобто виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Водночас, виключна підсудність є пріоритетною над загальною.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, перелік позовів, для яких установлена виключна підсудність, розширеному тлумаченню не підлягає. Правила виключної підсудності діють також у випадку пред`явлення кількох позовних вимог, пов`язаних між собою, якщо на одну з них поширюється виключна підсудність.

Згідно п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 від 01.03.2013, якою роз`яснено схожі за своєю суттю правовідносини, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Згідно п. 42 цієї ж Постанови, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті364,367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічну позицію щодо категорії справ, які належать до виключної підсудності, викладено у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі № 640/16548/16-ц.

Листом Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судам роз`яснено, що позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна.

Як вбачається із змісту позовної заяви спірні правовідносини виникли з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини у вигляді нерухомого майна, а саме: земельної ділянки площею 2,3678 га. за кадастровим номером :07:000:0027, що розташована на території Червоноармійського району Житомирської області.

Отже, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 30 ЦПК України у цій справі мають бути застосовані правила виключної підсудності.

Тому враховуючи, що спірне спадкове нерухоме майно перебуває на території Червоноармійського району, відповідно справа підсудна Пулинського районного суду Житомирської області.

Згідно з частиною 9 статті 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

За нормами ч.1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Наведені обставини дають підстави для висновку, що у разі відкриття провадження по справі Черняхівським районним судом Житомирської області та подальшого розгляду зазначеної справи, буде мати місце порушення судом правил підсудності, що відповідно є підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Згідно зі статтею 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за виключною підсудністю до Пулинського районного суду Житомирської області на підставі п.1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.31,32,260,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільної справи № 293/781/25 за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати на розгляд до Пулинського районного суду Житомирської області на підставі п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України.

Передачу справи до Пулинського районного суду Житомирської області (адреса:12000, Житомирська область, с-ще Пулини, вул. Шевченка, 116) за підсудністю здійснити на підставі цієї ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали про передачу справи за підсудністю направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ