Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5939/25
Провадження № 2/711/2759/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2025 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Скляренко В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа: Друга черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , -

в с т а н о в и л а :

Позивач ОСОБА_1 , в особі свого представника адвоката Темчишиної Людмили Петрівни, звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до Черкаської міської ради, в якій просить: визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (останнє місце реєстрації АДРЕСА_2 ), а також визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (останнє місце реєстрації АДРЕСА_2 ), тривалістю в шість місяців з дня набранням рішенням законної сили.

Згідно автоматизованого розподілу матеріали позовної заяви ОСОБА_1 передані судді Скляренко В.М.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено наступне.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як визначено у ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 2 ст. 12 ЦПК України).

Крім того, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ЦПК України існує загальна підсудність за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст. 28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК України).

Виключна підсудність означає імперативне правило, відповідно до якого справи, віднесені до цього виду підсудності, можуть розглядатися винятково за вказаним у законі місцем.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном (п. 7.36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 (провадження № 12-175гс19).

Зазначена позовна заява стосується визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . До складу такої спадщини входить наступне майно:

- квартира АДРЕСА_3 , право власності на яку підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 13.03.2009р. виданим державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Фіщук С.О. зареєстрованим в реєстрі за №2-1254 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №22287665 КП «Черкаське обласне об`єднане БТІ» від 26.03.2009р.;

- земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,61 га (кадастровий номер земельної ділянки № НОМЕР_2 :02:002:0087, №2 :01:003:0086, яка розташована на території Мошнівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 137664;

- земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,70 га (кадастровий номер земельної ділянки №1 :02:001:0018, №2 :01:003:0852, яка розташована на території Мошнівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 070111.

Частиною першою статті 30 ЦПК України визначено, що позови, які виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять оцінки вказаного вище спадкового майна, яка може бути визначена висновком експерта, складеним станом на час звернення до суду з відповідним позовом. Відсутність оцінки вартості спадкового майна (висновку експерта) унеможливлює визначити підсудність даної справи саме Придіпровському районному суду м. Черкаси.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 р. Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до визначеного ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», права на повноважний суд, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Вказана норма кореспондується з положеннями ст. 6 Конвенції, відповідно до якої в поняття «суд, встановлений законом», входить лише той суд, до підсудності якого віднесений розгляд тієї чи іншої справи.

Відтак, враховуючи, що розгляд справи судом з порушенням правил територіальної юрисдикції є порушенням права особи на справедливий суд та підставою для скасування ухваленого у справі рішення (ч. 1 ст. 378 ЦПК України), стороні позивача необхідно надати суду інформацію щодо вартості вказаного вище спадкового майна, належними чином підтверджену відповідним висновком експерта.

Крім того, як зазначено у частинах 1, 4 та 5 статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При зверненні до суду з даним позовом представник позивача в позовній заяві вказує, що позивач ОСОБА_1 є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та додає посвідчення серія НОМЕР_3 , видане 16.04.2025 року управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_4 .

Разом з тим, Законом України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх судових інстанціях звільняються учасниками бойових дій, постраждалі учасник Революції Гідності, Героями України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» №3551-ХІІ. Серед таких пільг немає права на звільненням від сплати судового збору при зверненні до суду з вимогами, подібними до тих, з якими звертається до суду позивач.

Оскільки позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати поважною причину пропуску ним строку для прийняття спадщини після смерті його матері та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, тобто з позовом, який не стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, тому судовий збір за подання даного позову підлягає сплаті в порядку, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду викладеним, зокрема, у постановах від 09.10.2019 року (справа № 9901/311/19), від 12.02.2020 року у справі №545/1149/17, від 11.09.2024 року у справі №567/79/23.

Отже позивач ОСОБА_1 не звільнений від сплати судового збору за подання даного позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2025 року в Україні прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено в сумі 3 208 грн., а 0,4 розміру від вказаної суми становить 1 211,20 грн.

За таких обставин, з метою усунення недоліків заяви, позивачу (його представнику), окрім вищевказаного, необхідно надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 1 211,20 грн. за вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи викладене вище та, керуючись ст. ст. 83, 175, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа: Друга черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу (його представнику) строк для усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу (його представнику), що у випадку неусунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 04.07.2025 року.

Суддя: В.М. Скляренко