Справа № 304/1464/25 Провадження № 2/304/659/2025
У Х В А Л А

04 липня 2025 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 09 листопада 2020 року виконкомом Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис № 45.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішеннях «Сокуренко і Стригун проти України» (заяви №29458/04 та №29465/04), «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria) заява № 7360/76, Європейський Суд з прав людини визначив, що термін «суд, встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч. 8 ст. 187 цього Кодексу суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

У позовній заяві відповідачем зазначена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

З відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 1513674 від 25 червня 2025 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , значиться знятою з реєстрації 08 листопада 2024 року з адреси: АДРЕСА_2 .

Також згідно повідомлення Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області № 2101.4.3-5476/2101.1-25 від 03 липня 2025 року, станом на 02 липня 2025 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , значиться знятою з реєстраційного обліку 08 листопада 2024 року на підставі заяви особи з адреси: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Отже, на підставі вищевикладеного суддя приходить до висновку, що оскільки останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_2 , тому дану справу слід передати на розгляд іншому суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого вона належить, а саме Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області (вулиця Загорська, 53, місто Ужгород, Закарпатська область, 88000).

Керуючись ст. 27 ч. 1, 31 ч. 1 п. 1, 187 ч. ч. 6-7, 9, 258-261 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області (вулиця Загорська, 53, місто Ужгород, Закарпатська область, 88000).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.