№ провадження 2/646/2629/2025
У Х В А Л А

07 липня 2025 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі: головуючого судді Демченко І.М., за участю секретаря Разєнкової Т.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у місті Харкові у режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Індутного-Шматько С.М., відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача адвоката Брек Л.О.

У С Т А Н О В И В :

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку поділу спільного майна подружжя, набутого у шлюбі з ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 25.04.2025 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Відповідачеві встановлено строк для подачі відзиву, зустрічного позову до 21.05.2025.

26.06.2025 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 про визнання вищевказаної квартири його особистою власністю. Зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що ОСОБА_2 обґрунтовує пропуск строку для її подання необхідністю часу для укладення договору про надання йому правничої допомоги та необхідності часу для збирання письмових доказів у справі.

01.07.2025 представник позивача подав до суду клопотання про повернення зустрічної позовної заяви з огляду на те, що відповідач є користувачем системи «Електронний суд», був обізнаний про встановлений процесуальний строк для подачі відзиву та зустрічного позову; зазначені ОСОБА_2 підстави щодо поважності причин пропуску строку є надуманими та безпідставними, оскільки відповідач мав достатньо часу для укладення договору про надання правничої допомоги та своєчасно не скористувався своїм правом.

03.07.2025 представником відповідача до суду подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання зустрічного позову, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 не є постійним користувачем підсистеми «Електронний суд» та не має юридичної освіти; зустрічний позов подано після укладення ним договору про надання правової допомоги. Крім того, до суду надано квитанцію про сплату судового збору.

Зустрічна позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Судовий збір за подачу зустрічної позовної заяви сплачено та зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частинами другою та третьою статті 193 ЦПК України визначено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд не приймає до уваги заперечення представника позивача щодо відсутності підстав для поновлення пропущеного строку для подання зустрічного позову, з огляду на позицію Великої Палати Верховного Суду, яка в своїй постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 наголосила, що основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Верховний Суд у постанові від 17.01.2024 у справі № 522/17831/20 виснував, що вирішення спору про поділ майна не має зумовлювати у співвласників потребу після судового рішення домовлятися про порядок поділу цього ж майна, а саме про виплату одному з них компенсації іншим співвласником і про гарантії її отримання. Якщо одна зі сторін спору довірила його вирішення суду, відповідний конфлікт треба вичерпати внаслідок ухвалення судового рішення та його виконання надалі.

Судове рішення не має породжувати стан невизначеності у відносинах позивача з відповідачем і вимагати від них надалі вчиняти узгоджені дії для вичерпання конфлікту. Крім того, спосіб захисту права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (пункт 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (провадження № 14-67цс20)).

Суд приймає до уваги пропозиції сторін щодо укладення мирової угоди, які надійшли як від позивача, так і від відповідача, однак сторони не дійшли згоди у вирішенні спору на підставі взаємних поступок, що свідчить про наявність конфлікту та необхідність вирішення спору судом.

Враховуючи, що обидва позови взаємопов`язані, суд дійшов висновку, що їх спільний розгляд є доцільним, а причини пропуску строку поважними.

Керуючись ст. 193 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_2 пропущений строк на подання зустрічного позову.

Об`єднати в одне провадження первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права особистої приватної власності на квартиру.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Головуючий І.М.Демченко