Справа № 289/144/25
Номер провадження 2/289/378/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2025 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його дід ОСОБА_6 . Влітку 2024 року позивачу стало відомо, що його дід ОСОБА_6 склав заповіт, згідно якого заповів все своє майно дітям ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в рівних долях кожному. Позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті діда, оскільки йому не було відомо про наявність вказаного заповіту, тому просить суд визначити додатковий строк два місцяі для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті діда.

Ухвалою судді від 10.02.2025 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 37).

Сторони в судове засідання не з`явились, однак звернулися до суду з клопотаннями, в яких просять справу розглянути без їх участі, відповідачі проти задоволення позову не заперечують.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України,суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Із матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_5 , що підтверджується копіями свідоцтв (а.с. 6, 7).

16.05.2006 ОСОБА_6 склав заповіт, за яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті заповів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 в рівних долях кожному (а.с. 15).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер заповідач ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть (а.с. 8).

Згідно повідомлення державного нотаріуса Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області від 13.11.2024, останньою була заведена спадкова справа до майна померлого ОСОБА_6 за №241/2010, котрий склав заповіт посвідчений у Мірчанській сільській раді Радомишльського району Житомирської області 16.05.2006 за рестром №33. Після смерті заповідача ОСОБА_6 четверо його дітей та спадкоємців за заповітом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 подали заяви про відмову від прийняття спадщини за заповітом та за законом до Радомишльської державної нотаріальної контори. Спадщину після смерті ОСОБА_6 прийняв лише спадкоємець першої черги за законом його син ОСОБА_8 , але за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом станом на 13.11.2024 не звертався. Окрім того, нотаріус зазначила, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 18).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.

У даному випадку ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не можна вважати належними відповідачами у даній справі.

Належним відповідачем має бути ОСОБА_8 , який є спадкоємцем першої черги за законом та у встановлений законом строк прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6 , тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі.

При ухваленні рішення із вищезазначених підстав суд вважає недоцільним робити аналіз іншим обставинам і доказам, досліджених в судовому засіданні, оскільки суд не розглядає обґрунтованість позовних вимог та не вирішує спір по суті.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 259, 264-268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Олег КИРИЛЕНКО