Справа № 946/1887/23
Провадження № 2/946/1641/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 червня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - Смокіної Г.І.,
за участю секретаря судового засідання - Тащі Т.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , Ізмаїльська міська рада, про визнання права власності,
Короткий зміст позовних вимог
16.03.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , Ізмаїльська міська рада, про визнання права власності та просить визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку, загальною площею 0,0557 га, призначену для обслуговування житлового будинку та господарських будівель, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Свої вимоги мотивує тим, що він є власником будинку АДРЕСА_2 на підставі договорів дарування: на підставі договору дарування від 09 вересня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д. та зареєстрованого в реєстрі за № 5186, у його власність від батька - ОСОБА_5 перейшла 1/2 частина житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; на підставі договору дарування від 20 вересня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д. та зареєстрованого в реєстрі за № 5379, у його власність від матері - ОСОБА_4 перейшла 1/2 частина житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 . У подальшому, маючи намір приватизувати земельну ділянку за вищевказаною адресою, позивач звернувся до Ізмаїльської міської ради, де дізнався, що вказана земельна ділянка перебуває у власності його батька - ОСОБА_5 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ІІІ-ОД № 019591. Батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач як власник житлового будинку не має можливості реалізувати своє право володіння земельною ділянкою, у зв`язку із чим вимушений звернутися до суду.
Процесуальні дії суду
Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.04.2023 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 15.08.2023 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.12.2023 витребувано докази по справі.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 17.02.2025 витребувано докази по справі.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 05.06.2025 постановлено провести розгляд справи в заочному порядку.
Аргументи учасників справи
В судове засідання позивач не прибув, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, згідно заяви від 05.06.2025 позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує, просить справу розглянути у його відсутність.
В судове засідання відповідачі не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили, відзиву на позов не подали.
В судове засідання третя особа - ОСОБА_4 не з`явилася, про час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, згідно письмової заяви не заперечує проти залишення земельної ділянки сину ОСОБА_1 .
В судове засідання представник третьої особи Ізмаїльської міської ради не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними спорудами (1/1 частка), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 :
-на підставі договору дарування половини будинку від 09.09.2002 серії ВАВ № 508923, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д., зареєстрованого в реєстрі за № 5186 яким ОСОБА_5 подарував 1/2 частину вищевказаного житлового будинку з надвірними спорудами ОСОБА_1 ;
-на підставі договору дарування частини будинку від 20.09.2002 серії ВАВ № 362639, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Єфіменко М.Д., зареєстрованого в реєстрі за № 5379, яким ОСОБА_4 подарувала 1/2 частину вищевказаного житлового будинку з надвірними спорудами ОСОБА_1 .
Відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ- ОД № 019591, виданого 25.06.2001 на підставі рішення Ізмаїльської міської Ради народних депутатів № 347 від 02.04.2001, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 передано у приватну власність земельна ділянка площею 0,0557 га в межах згідно з планом за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, який зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 2107.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 15.05.2018 Ізмаїльським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 679.
Відповідно до заповіту від 12.01.2011, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончаровою О.С., реєстровий № 18, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , заповів усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, дружині ОСОБА_2 .
Відповідно до листа приватного нотаріуса Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Гіренко М.М. від 14.02.2019 № 80, після померлого ОСОБА_5 заведено спадкову справу № 33/2018. Спадкоємцями майна померлого є ОСОБА_2 дружина та ОСОБА_3 , мати померлого.
Позиція суду
У відповідності до вимог ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Згідно з частиною першою статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно ст. 158 ЗК України передбачено, що виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб.
Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно статті 120 ЗК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), при переході права власності на будівлю і споруду право власності на земельну ділянку або її частину може переходити на підставі цивільно-правових угод, а право користування - на підставі договору оренди.
Зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.
При цьому при застосуванні положень статті 120 ЗК України у поєднанні з нормою статті 125 ЗК України слід виходити з того, що у випадку переходу права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку у набувача нерухомості виникає одночасно із виникненням права власності на зведені на земельній ділянці об`єкти.
Таким чином, за загальним правилом, закріпленим у частині першій статті 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду, стає власником земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.
Велика Палата Верховного Суду у справі у цивільній справі № 689/26/17 16.06.2020 зазначила, що при відсутності окремої цивільно-правової угоди щодо земельної ділянки при переході права власності на об`єкт нерухомості, слід враховувати те, що зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості, спорудженого на земельній ділянці, з такою ділянкою (принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди). Враховуючи принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди, слід зробити висновок, що земельна ділянка слідує за нерухомим майном, яке придбаває особа, якщо інший спосіб переходу прав на земельну ділянку не визначено умовами договору чи приписами законодавства.
Перевіривши матеріали справи, здійснивши аналіз наданих суду доказів, враховуючи, що позивач є власником житлового будинку, а власниками земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок, є попередні власникибудинку та при переході права власності на житловий будинок питання щодо набуття позивачем права власності на земельну ділянку, яка призначена для обслуговування житлового будинку, не вирішувалось, суд з урахуванням принципу єдності земельної ділянки та розташованого на ній об`єкту нерухомості дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст. 12, 13, 81, 82, 223, 258, 263-265, 279, 280-282 ЦПК України, cт. 328 ЦК України, ст. 120 ЗК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 , Ізмаїльська міська рада, про визнання права власності- задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на земельну ділянку площею 0,0557 га, призначену для обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.
Суддя: Г.І.Смокіна