Справа № 953/8657/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2025 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Демченко С.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець Іван Олександрович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків недійсності заповіту,

у с т а н о в и в:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець Іван Олександрович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків недійсності заповіту.

01 липня 2025 року позивачка звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гуменній Любов Петрівні видавати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину до вирішення спору до набрання законної сили судового рішення у справі;

- заборонити ПрАТ «Харківенергозбут» здійснювати виплати за договором купівлі-продажу електроенергії СЕС, укладеним з невстановленою особою щодо домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 до остаточного вирішення спору та набрання законної сили судового рішення у справі;

- заборонити вчиняти дії щодо договору купівлі-продажу електроенергії за «зеленим тарифом», укладеного з померлим ОСОБА_4 щодо домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви посилається, що з відповіді ПрАТ «Харківенергозбут» їй стало відомо про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , тобто у спірному домоволодінні, що є предметом спадкування, укладений договір купівлі-продажу електроенергії з новим власником. При цьому відповідачка по справі не отримувала свідоцтво про право на спадщину, що є предметом розгляду у вищезазначеній справі. Таким чином, наразі невідомо, на яку особу переоформлено договір та відкрито особовий рахунок за вищевказаною адресою. З огляду на викладене, вважає, що наявні всі правові підстави для забезпечення позову.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Статтею 151 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту заяви про забезпечення позову.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

З аналізу вищевказаної процесуальної норми слідує, що заява про забезпечення позову повинна бути оформлена окремим процесуальним документом та містити обов`язкові відомості, визначені ч. 1 ст. 151 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи предметом позову у справі № 953/8657/24 є визнання заповіту недійсним та застосування наслідків недійсності заповіту.

У заяві про забезпечення позову заявниця просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом: заборони ПрАТ «Харківенергозбут» здійснювати виплати за договором купівлі-продажу електроенергії, укладеним з невстановленою особою щодо домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 до остаточного вирішення спору та набрання законної сили судового рішення у справі, а також шляхом заборони вчиняти дії щодо договору купівлі-продажу електроенергії за «зеленим тарифом», укладеного з померлим ОСОБА_4 щодо домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що предметом спору є визнання заповіту недійсним, у порушення вимог п. 4 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заявниця належним чином не обґрунтувала підстави для застосування саме такого заходу забезпечення позову, крім того, взагалі не вказала відомості, потрібні для забезпечення позову (номер, дату договору купівлі-продажу електроенергії, сторони, між яким він укладений), що є вимогою п. 7 ч. 1 ст. 151 ЦПК України.

У поданій заяві про забезпечення позову відсутнє будь-яке обґрунтування того, що можливе порушення майнових прав чи охоронюваних законом інтересів позивача з боку відповідача, зокрема відсутні докази того, що відповідачка вчиняє або може вчинити у майбутньому дії, спрямовані на відчуження, перешкоджання чи будь-які інші дії щодо спадкового майна, враховуючи те, що всі дії щодо спадкового майна на період розгляду справи визнання заповіту недійсним зупиняються.

Окрім того, положеннями ч. 6 ст. 151 ЦПК України передбачено, що до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою заяви про забезпечення позову справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, що у 2025 році складає 605,60 грн.

Заявниця звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на п. 3 ч. 3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, у ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відсутній пункт 3 частини 3. Жодних інших підстав для звільнення від сплати судового збору, заявниця не зазначила.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З огляду на вищевикладене, вважаю, що заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову слід повернути заявнику, оскільки її подано без додержання вимог, визначених ст. 151 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 150, 151, 153, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХ В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець Іван Олександрович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гуменна Любов Петрівна, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним та застосування наслідків недійсності заповіту - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складений та підписаний 08 липня 2025 року.

Суддя С.В. Демченко