ЄУ №712/7305/25
Провадження №2/712/3172/25
УХВАЛА

Іменем України

03 липня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси

у складі: головуючого судді Стеценко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

Позивач 29 травня 2025 року звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до відповідача, в якій просить розірвати шлюб між ними, зареєстрований 21 березня 2018 року Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис №281.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 червня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання на 03 липня 2025 року.

Представник позивача до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, на заявлених вимогах наполягає.

Відповідач до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги визнав, просив відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів та без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

За результатами дослідження позовної заяви судом встановлено підстави для визнання дій щодо її подання зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (п. 11 ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Так, судом після відкриття провадження у справі встановлено, що у провадженні судді Соснівського районного суду м. Черкаси Ватажок-Сташинської А.В. перебуває цивільна справа №712/6355/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що 15 травня 2025 року суддя Ватажок-Сташинська А.В. постановила ухвалу про залишення позовної заяви без руху з підстав ненадання представником позивача договору про надання правової (правничої) допомоги, на підставі якого видано ордер без обмеження повноважень представника.

Натомість представником ОСОБА_1 адвокатом Скіць Е.К., замість усунення недоліків, зазначених в ухвалі від 15 травня 2025 року, 28 травня 2025 року подано нову позовну заяву про розірвання шлюбу від імені ОСОБА_1 .

Крім того, судом з`ясовано, що представником позивача подана квитанція про сплату судового збору №2605-2761-8410-0173 від 12 травня 2025 року до справи №712/6355/25 та до справи №712/7305/25.

Отже позивачем подано дві аналогічні позовні заяви про розірвання шлюбу, що є маніпуляцією автоматизованого розподілу справ між суддями.

Ураховуючи зазначене, суд вбачає в діях адвоката ОСОБА_4 ознаки зловживання процесуальними правами, а саме щодо подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 44 ЦПК України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу слід залишити без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 43-44, 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати дії представника позивача Скіць Емми Кароївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.С. Стеценко