РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира:

головуючого судді Єригіної І.М.,

секретаря судового засідання Барашивець Т.С.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача- адвоката Хоменка С.О.,

свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Хоменка Сергія Олександровича, що діє в інтересах ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, третя особа ОСОБА_4 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В мотивування позову зазначив, що власником 2/5 частки квартири за спільною частковою власністю за адресою АДРЕСА_1 була ОСОБА_5 . Після смерті якої відкрилась спадщина на вищевказану частину квартири. Попередньо ця квартира належала за спільною частковою власністю ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та Позивачу ОСОБА_1 . Матір позивача ОСОБА_5 успадкувала 1/5 частку квартири після смерті свого чоловіка, та в результаті була власником 2/5 частки квартири. ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заповіту не мала, тож належна їй частка квартири мала перейти у спадщину за законом її дочці ОСОБА_1 , або ж дочці останньої ОСОБА_8 в порядку п`ятої черги у випадку відмови від прийняття спадщини позивачем.

ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса щодо оформлення спадкових прав після смерті її матері ОСОБА_5 . У видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, посилаючись на те, що матір позивачки перед смертю та на момент смерті у даній квартирі була зареєстрована одна, відповідно нотаріус зазначає, що ОСОБА_1 повинна була відповідно до ст. 1269 ЦК України подати заяву про прийняття спадщини у встановленій законом формі та встановлені строки. Проте, ОСОБА_1 постійно проживала з матір`ю, хоч і була зареєстрована за адресою військової частини, де проходила службу. Положення статті 29 ЦК України не ставлять місце фактичного проживання особи в залежність від місця її реєстрації. Тому позивач була впевнена, що спадщина по закону автоматично перейде їй. ОСОБА_1 військовослужбовець та з 03.04.2023 має другу групу інвалідності у зв`язку із захворюванням, яке вона отримала під час проходження військової служби. У зв`язку із проблемами зі здоров`ям, проходженням обстежень, тривалим лікуванням, а в подальшому проходженням лікарської комісії для отримання інвалідності, позивач не мала можливості вчасно подати заяву для отримання свідоцтва про право на спадщину. Крім того, позивач постійно проживаючи зі своєю матір`ю вважала, що прийняла спадщину за законом. ОСОБА_4 (спадкоємець п`ятої черги) не заперечує у визначенні додаткового строку позивачу, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Тому позивач просить визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною та поновити його.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 13.12.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, представник Виконавчого комімтету Житомирської міської ради подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з`яивлась, належним чином повідомлена про розгляд справи.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні вказала, що є сусідкою ОСОБА_1 вже понад 18 років, зазначила, що ОСОБА_1 після поранення проходила лікування у лікарнях м. Києва та м.Житомира більше ніж півроку, їй неодноразово проводили операцію, самостійно рухатись не могла, після часткового одужання разом з нею ходила до нотаріуса, оскільки ОСОБА_1 потребувала стронньої допомоги.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні вказала, що ОСОБА_1 є її подругою та сусідка вже 15 років, вказала, що ОСОБА_1 була військовослужбовцем та отримала поранення, та довгий час проходила лікування, постійно потребувала сторонньої допомоги, після смерті матері у ОСОБА_10 почались ускладнення зі здоров`я та стався інсульт.

Заслухавши учасників та свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , даний факт підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 01.02.2023 року.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 06.06.1971 року матір`ю ОСОБА_1 є ОСОБА_5 .

Відповідно до Довідки до акта огляду МСЕК №404622 від 10.04.2023 року ОСОБА_1 має другу групу інвалідності з 03.04.2023 року.

Згідно відповіді приватного нотаріуса Стражник Тетяни Олексіївни №889/01-16 від 12.06.2024 року ОСОБА_1 відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 25.03.2020 у справі № 409/59/18 (провадження № 61-47227св18) викладено правову позицію згідно з якою:

«За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог.

Ухвалюючи рішення суд враховує аргументи та доводи сторін, встановлені фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема те, що позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ст. 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

При цьому, суд також бере до уваги відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру, що свідчить про те, що права та інтереси інших осіб порушені не будуть.

Суд вважає, що в ситуації, що склалася, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. При цьому завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Отже, враховуючи, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що тривалий час проходила лікування та реабілітацію, то пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Відтак, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву представника позивача адвоката Хоменка Сергія Олександровича, що діє в інтересах ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, третя особа ОСОБА_4 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці після набрання рішенням суду законної сили Обчислення визначеного додаткового строку почати з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Виконавчий комітет Житомирської міської ради, м. Житомир, майд. ім. С.П. Корольова, 4/2, ,

Третя особа: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4

Суддя: І.М. Єригіна