Головуючий у суді першої інстанції: Гончарук В.П.
У Х В А Л А

11 липня 2025 року місто Київ

справа № 755/3687/25

провадження №22-ц/824/14167/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року задоволено позовні вимоги АТ«Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Стягнуто з ОСОБА_1 , на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором в загальному розмірі 279 985,41 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» витрати на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» судовий збір в розмірі 3 220,98 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, 20 червня 2025 року ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, в порядку ст.355 ЦПК України, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Разом з тим, до апеляційної скарги ОСОБА_1 подав клопотання про зменшення на 50% розміру судового збору та відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_1 через стан здоров`я не може вести підприємницьку діяльність або мати постійну роботу, тому не має стабільного доходу та майна. Крім того, за своїм віком не має права на пенсію.

На підтвердження вказаних обставин надав відомості, а саме: податкову декларацію про майновий стан і доходи; розрахунок сум нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску; розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору з доходів,отриманих само зайнятою особою.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Згідно доказів,долучених відповідачем до апеляційної скарги, вбачається, що у ОСОБА_1 відсутній дохід за 2024 рік.

Враховуючи надані ОСОБА_1 документи, відсутність у ОСОБА_1 доходу за 2024 рік , суд вважає за можливе задовольнити клопотання ОСОБА_1 частково, суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, зменшити та відстрочити її сплату до ухвалення у цій справі судового рішення за наслідками апеляційної скарги.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви підлягало сплаті 3220,98 грн. судового збору. За подання апеляційної скарги на рішення суду в даній справі судовий збір справляється у розмірі 4831,47 грн. (3220,98 грн. х 150% ).

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додає докази часткової сплати судового збору у розмірі 750 грн.

Отже, ОСОБА_1 має доплатити судовий збір в розмірі 1 665,73 грн. ((4831,47/2)-750 = 1 665,73 грн.), сплату якого відстрочити до ухвалення судового рішення у даній справі.

Подана апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 354, 356, 359, 360, 361 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання про зменшення та відстрочення сплати судового збору задовольнити, зменшити та відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 1 665,73 грн. за подання апеляційної скарги на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року до ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

Копію ухвали про відкриття провадження разом з копією апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслати учасникам справи і встановити їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити учасникам справи, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи (ч. 4 ст. 360 ЦПК України).

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають подати свої заперечення щодо заявленого апелянтом клопотання /про призначення почеркознавчої експертизи/, протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали (ч.3 ст. 359 ЦПК України).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус