Провадження № 2/522/6940/25
УХВАЛА

14 липня 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Косіцина В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», третя особа Одеська міська рада про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

01 липня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», третя особа Одеська міська рада про визнання права власності, у якій позивачі просили визнати за ними право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, вона передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Ухвалою суду від 07 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачеві 10-ти денний строк на усунення недоліків.

08 липня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивачів адвоката Сігнаєвського Андрія Олеговича про усунення недоліків позовної заяви, у якій заявник просив постановити ухвалу про прийняття справи до провадження та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

У заяві заявник зазначає про те, що позовна заява була подана 30 червня 2025 року, а тому, суд мав повноваження залишити її без руху у строк до 05 липня 2025 року.

З приводу цього, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У зв`язку з чим, перебіг процесуального строку для прийняття одного із процесуальних рішень (залишення позову без руху, відкриття провадження, відмова у відкритті провадження) розпочався 01 липня 2025 року, а останнім днем строк для прийняття такого рішення 05 липня 2025 року, що є вихідним днем.

Згідно ч.3 ст. 124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

За таких обставин, останнім днем процесуального строку для прийняття одного із вищезазначених процесуальних рішень є саме 07 липня 2025 року, а тому, доводи представника позивача адвоката Сігнаєвського Андрія Олеговича про те, що така ухвала була постановлена поза межами строку, встановленого законом не заслуговує на увагу.

Одним із недоліків позовної заяви, що визначений в ухвалі суду від 07 липня 2025 року є відсутність вказівки на ціну позову, відповідно до положень чинного законодавства із підтвердженням такої ціни позову звітом про оцінку майна або висновком експерта.

З приводу цього, представник позивача адвокат Сігнаєвський Андрій Олегович зазначив, що оскільки позивачі просять визнати право спільної сумісної власності на об`єкт нерухомого майна, то ціна позову для кожного позивача становить 0,20 частки квартири, що відповідно до звіту становить 11 892,43 гривень.

Так, спільна часткова власність власність, право на яку мають дві і більше фізичні та/або юридичні особи з визначенням у правоустановлюючих документах розміру часток власності кожного співвласника.

В той же час, спільна сумісна власність спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності.

Оскільки, предметом позову є визнання за позивачами саме права спільної сумісної власності, тобто, без визначення частки кожного із них, відповідно до положень п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України в якості ціни позову повинна бути зазначена повна вартість об`єкта нерухомого майна.

Навіть у разі, якби позивачі просили визнати за ними право часткової власності, в якості ціни позову зазначалася б вартість не 1/5 частки об`єкта нерухомого майна, а його повна вартість, оскільки предметом позову буде весь об`єкт нерухомого майна, а не його окрема частина.

Оскільки, у заяві про усунення недоліків позовної заяви позивач не зазначив ціну позову, яка була б обрахована відповідно до положень п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, тобто, шляхом зазначення повної вартості об`єкта нерухомого майна, на яке позивачі просять визнати право власності, а також не долучено доказів, які підтверджують реальну ринкову вартість об`єкта нерухомого майна, суд вважає, що зазначений недолік позовної заяви не усунуто, доказів н

Ще одним недоліком, визначеним в ухвалі суду про залишення позову без руху є відсутність доказів, що підтверджують сплату кожним позивачем судового збору, розмір якого обраховувався б відповідно до ціни позову, визначеної у порядку .2 ч.1 ст.176 ЦПК України.

Оскільки, на момент постановлення ухвали про залишення позову без руху суду не було відомо дійсну ринкову вартість усього об`єкта нерухомого майна, а не його частки, а суд не може визначити вартість такого майна на власний розсуд з огляду на відсутність у нього спеціальних знань, суд дійсно не зазначив суму судового збору, що підлягає сплаті кожним позивачем.

Проте, судом роз`яснено порядок розрахунку такого збору, зокрема, зазначено, що згідно постанови Пленум вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10, у разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом.

Також роз`яснено, що такий судовий збір мав би бути сплачений з урахуванням раніше сплаченої суми.

Проте, представник позивача адвокат Сігнаєвський Андрій Олегович не додав до заяви про усунення недоліків докази сплати судового збору у розмірі, визначеному відповідно до дійсної вартості майна пропорційно кожним позивачем.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Відповідно до ч.ч.5, 7 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

У постанові ВП ВС від 20.01.2021 № 9901/258/ вказано, що повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

Ураховуючи те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 07 липня 2025 року у встановлений строк, суд доходить висновку, що позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», третя особа Одеська міська рада про визнання права власності - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду.

Суддя Косіцина В.В.