У х в а л а

5 червня 2025 року

м. Київ

Справа № 607/25495/23

Провадження № 61-1392ск25

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Островська Олеся Нектаріївна (далі - адвокат),

на постанову Тернопільського апеляційного суду від 18 грудня 2024 року

у справі за позовом скаржниці до ОСОБА_2 (далі - відповідач) за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Споживчого кооперативу «Степана Бандери», Обслуговуючого кооперативу «Молодіжний Тернопіль» (далі - треті особи) - про визнання майнових прав і витребування майна та

в с т а н о в и в :

1. 31 січня 2025 року адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 3330/0/220-25 від 31 січня 2025 року), у якій просила скасувати зазначену постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 липня 2024 року.

2. 26 лютого 2025 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення тієї ухвали. Скаржниця мала надати докази надсилання іншим учасникам справи усіх доданих до касаційної скарги матеріалів, надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, а також копії документів, які можуть підтвердити дійсну вартість майнових прав на квартиру та самої квартири.

3. 14 березня 2025 року адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків касаційної скарги (вх. № 8099/0/220-25 від 17 березня 2025 року), до якої додала, зокрема, докази надсилання копії касаційної скарги да доданих до неї матеріалів усім іншим учасникам справи, розрахунок ціни позову та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

4. Верховний Суд вважає, що слід продовжити строк на усунення недоліків касаційної скарги.

5. Верховний Суд в ухвалі від 26 лютого 2025 року вказав скаржниці на необхідність подати до суду копії документів, які можуть підтвердити дійсну вартість майнових прав на квартиру та самої квартири, а не розрахунок суми судового збору. Однак скаржниця цю вимогу ухвали не виконала. Вказала, що документи, які підтверджують дійсну вартість майнових прав на квартиру та квартири є у матеріалах справи, яких у Верховного Суду на цій стадії провадження немає. Тому скаржниця повинна надати копії зазначених документів, до яких вона як учасниця справи має доступ.

6. Скаржниця додала до заяви про усунення недоліків касаційної скарги клопотання про відстрочення сплати судового збору. За наведеного обґрунтування Верховний Суд вважає це клопотання необґрунтованим.

6.1. Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору (частина п`ята статті 392 ЦПК України).

6.2. Скаржниця у клопотанні визначила, що судовий збір за подання касаційної скарги нібито становить 31 200,65 грн, що перевищує 61 відсоток її річного доходу за 2024 рік. Для підтвердження майнового стану надала:

- довідку про доходи № 8307 2733 1031 1844, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в Тернопільській області, згідно з якою за 2023 рік скаржниця отримала 45 812,58 грн пенсії;

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору (далі - реєстр) станом на 9 січня 2024 року, згідно з якими інформація щодо джерел/сум нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2023 року по 3 квартал 2023 року у реєстрі відсутня;

- інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, згідно з якою скаржниця є власницею житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (далі - житловий будинок).

6.3. Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (частини перша, третя статті 136 ЦПК України).

6.4. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік;

або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частини перша та друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

6.5. За змістом наведених приписів підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що саме її загальний майновий стан, а не одне чи декілька із можливих джерел доходів перешкоджав або перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

6.6. У Законі України «Про судовий збір» немає чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному випадку суд установлює можливість звільнити особу від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити чи розстрочити сплату на підставі поданих доказів саме щодо майнового стану такої особи. Оцінюючи останній, суд має встановити наявність у такої особи доходу (заробітної плати, стипендії, пенсії тощо), заощаджень, нерухомого чи рухомого майна, зокрема автомобілів, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища тощо.

6.7. Верховний Суд звертає увагу скаржниці на те, що для підтвердження її доходів необхідно надати інформацію про нього за рік, що передує року подання касаційної скарги, а не за рік, коли була подана позовна заява. Оскільки скаржниця надала інформацію про її дохід у 2023 року, то суд таку інформацію може взяти до уваги лише у сукупності з інформацією про всі доходи скаржниці за 2024 рік й іншими документами, що засвідчують майновий стан.

6.8. Доводи скаржниці та надані на їх підтвердження докази не можна визнати такими, що належно характеризують саме її майновий стан і зумовлюють необхідність задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору. Тому у задоволенні цього клопотання слід відмовити.

6.9. Вказане не позбавляє скаржницю можливості повторно заявити таке чи інше клопотання за умови належного обґрунтування (надання копій усіх документів, що підтверджують майновий стан).

7. З огляду на викладене скаржниця повинна сплатити судовий збір, який визначити за формулою, наведеною в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати від 26 лютого 2025 року.

8. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).

8.1. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).

8.2. Верховний Суд вважає, що встановлений процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги слід продовжити на п`ять днів із дня вручення скаржниці копії цієї ухвали.

9. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

9.1. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржниці.

Керуючись статтями 120, 127, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

продовжити ОСОБА_1 на п`ять днів із дня вручення цієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скарги на постанову Тернопільського апеляційного суду від 18 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Споживчого кооперативу «Степана Бандери», Обслуговуючого кооперативу «Молодіжний Тернопіль» - про визнання майнових прав і витребування майна.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима