_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-с/947/210/25
УХВАЛА

про повернення без розгляду

08.07.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Київського районного суду міста Одеси від 16 травня 2025 року по справі за заявою КП ЖКС «Вузівський» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 в розмірі 3397,90 грн.

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулась до суду із заявою, в якій просить скасувати судовий наказ, виданий 16 травня 2025 року Київським районним судом міста Одеси у справі № 947/15646/25.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу розподілено судді Скриль Ю.А.

Ознайомившись із заявою про скасування судового наказу та додатками до неї, вважаю, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, згідно ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір, становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 151,40 грн.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У ст. 5 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому (ст. 5 Закону України "Про судовий збір"), не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

За основу приймається те, що ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів").

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про судовий збір" у ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" (Відомості Верховної Ради України, 2006 р., N 7, ст. 84) слова "державного мита" замінені словами "судового збору".

Отже, при прийнятті Закону України "Про судовий збір" законодавець передбачив можливість застосування Закону України "Про захист прав споживачів" при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору.

У постановах Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі N 6-185цс17 та від 11 жовтня 2017 року у справі N 6-916цс17 висловлена правова позиція про те, що споживач звільняється від сплати судового збору лише при поданні позовної заяви і має сплатити судовий збір за подання до суду, зокрема заяви про скасування судового наказу.

У відповідності до пункту 4 частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється, всупереч зазначеної вимоги копії оспорюваного наказу до заяви про скасування судового наказу не додано.

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Однак, до заяви про скасування судового наказу заявником не додано документ, що підтверджує сплату судового збору, наказ, що оспорюється.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заявником не сплачено судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу, не надано наказ, що оспорюється та клопотання про поновлення строку, суддя, дійшов висновку про необхідність повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Керуючись ст.170 ЦПК України, судя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Київського районного суду міста Одеси від 16 травня 2025 року по справі за заявою КП ЖКС «Вузівський» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 в розмірі 3397,90 гривень повернути заявниці без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя Скриль Ю. А.