УХВАЛА

03 липня 2025 року

м. Київ

справа № 367/12802/24

провадження № 61-7303 ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Дзявун Юлія Сергіївна, на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про визнання договорів дарування недійсними,

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 23 грудня 2024 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 01 квітня2025 року ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 23 грудня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_6 , а саме на:

земельну ділянку кадастровий номер :01:122:1728, площею 0,0616 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 109);

земельну ділянку кадастровий номер :01:122:1701, площею 0,112 га, АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 109).

11 червня 2025 року від імені ОСОБА_1 - адвокат Дзявун Ю. С.подала до Верховного Суду через прийом громадян касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції після закінчення строку на касаційне оскарження (передана судді-доповідачу 16 червня 2025 року), у якій просила її скасувати та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з положеннями частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Щодо пропуску строку на касаційне оскарження

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що строк пропущений з поважних причин, оскільки ОСОБА_1 про дату і час судового розгляду апеляційної скарги не повідомлявся, копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції у спосіб визначений ЦПК України не отримував, повний текст оскаржуваної постанови отримала представник ОСОБА_1 - адвокат Дзявун Ю. С.27 травня 2025 року на свій адвокатський запит.

Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не можна визнати поважними з огляду на таке.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Верховним Судом встановлено, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року складений цього ж дня та оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень 07 квітня 2025 року, касаційна скарга подана 11 червня2025 року, тобто після спливу більше двох місяцівз дня складення повного судового рішення.

При цьому, у тексті оскаржуваної постанови зазначено, що відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Заявником не надано Верховному Суду доказів на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України та про обставини, які об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу у передбачений ЦПК України строк, тобто заявник зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно або через представника цікавитися провадженням у своїй справі. Сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація цього права повинна відбуватися з дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Ураховуючи викладене, заявником не доведено, що він був позбавлений можливості цікавитись результатами розгляду справи, тому підстави, наведені ним у клопотанні не можуть бути визнані поважними.

Доводи заявника щодо отримання копії оскаржуваної постанови представником 27 травня 2025 року не можна визнати поважними, оскільки суду не надано логічного пояснення, які об`єктивні перешкоди заважали заявникові звернутись із заявою про видачу копії судового рішення в межах розумних строків, враховуючи обізнаність про існування судового провадження.

Отже, наведені в клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків на подачу касаційної скарги, передбачених ЦПК України.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, на підставі частини третьої статті 393 ЦПК України касаційну скаргу слід залишити без руху та роз`яснити заявнику про необхідність надання доказів порушення апеляційним судом вимог щодо видачі (надсилання) копії судового рішення або навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, та після закінчення строку на касаційне оскарження, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Дзявун Юлія Сергіївна, на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь