Провадження № 2/175/2785/24
РІШЕННЯ

Іменем України

"03" липня 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Краматорської міської ради, про усунення перешкод в спілкуванні батька з дітьми та визначення способу участі батька у вихованні дітей,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Гур`єву Марину Олександрівну, звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Краматорської міської ради, про усунення перешкод в спілкуванні батька з дітьми та визначення способу участі батька у вихованні дітей.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що від шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після припинення сімейних відносин діти залишилися проживати з відповідачем, при цьому остання забороняє позивачу бачитися з дітьми, спілкуватися з ними та брати участь у їх вихованні, що й стало підставою звернення до суду.

Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25.11.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито підготовче провадження у справі.

Представник відповідача адвокат Гур`єв Владислав Миколайович, через систему Електронний суд надіслав відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що діти трирічного віку потребують постійного піклування, уваги та турботи, а також дотримання режиму дня, при цьому позивач проживає в будинку, де мешкають ще п`ятеро людей, що позбавить дітей можливості спати вдень, що негативно відобразиться на їх стані здоров`я. Крім того, представник відповідача зауважує на тому, що позивач і так кожну суботу бачиться з дітьми весь день, а тому жодних перешкод у їх спілкуванні остання не чинить.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09.04.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 26.06.2021 року, ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 , про що зроблено актовий запис №374. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_6 .

Від шлюбу у сторін народилися діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 16.09.2021 року зроблено актовий запис №825, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , повторно виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Донецькій області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 27.09.2024 року та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 17.09.2021 року зроблено актовий запис №826, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , повторно виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Донецькій області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 27.09.2024 року.

Як вбачається з висновку органу опіки та піклування Краматорської міської ради №01-4/476 від 25.02.2025 року, з червня 2024 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинили сімейні стосунки і проживають окремо; малолітні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишились проживати разом з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 . Під час бесіди з ОСОБА_1 встановлено, що наразі він бачить своїх малолітніх дітей раз на тиждень у суботу з 10:00 до 20:00 год, але бажає брати більшу участь у вихованні дітей. Під час співбесіди мати, ОСОБА_2 , пояснила, що вона не заперечує проти спілкування батька з дітьми, а навпаки вважає, що батько повинен приймати активну участь у вихованні дітей, цікавитись їх розвитком та життям та не заперечує проти встановлення часу спілкування батька з малолітніми дітьми кожну суботу з 10:00 до 19:00, за місцем проживання батька, шляхом відвідування з дітьми місць дитячих розваг та відпочинку в загальнодоступних громадських місцях, без присутності матері, з урахуванням бажання та стану здоров`я дітей.

Спеціалістами служби у справах дітей Краматорської міської ради була відвідана адреса проживання ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 . Для малолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є окрема кімната, в якій розташоване ліжко, шафа для речей, письмовий стіл. У наявності чиста постільна білизна, невеликий запас одягу та взуття за віком та сезоном, багато іграшок, розвивальних книжок.

Орган опіки та піклування Краматорської міської ради, враховуючи інтереси малолітніх дітей, їх вік, психологічні особливості, повсякденний життєвий уклад, відсутність інформації, яка б негативно характеризувала ОСОБА_1 , або яка б свідчила про те, що спілкування батька з дітьми буде перешкоджати їх нормальному розвитку, вважає доцільним визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : щотижнево у вівторок з 13:30 до 19:00, та у суботу з 10:00 до 19:00, за місцем проживання батька, шляхом відвідування з дітьми місць дитячих розваг та відпочинку в загальнодоступних громадських місцях, без присутності матері, за попередньою домовленістю, з урахуванням бажання та стану здоров`я дітей; 7 календарних днів влітку для оздоровлення, коли діти не оздоровлюються з матір`ю; попередньо погоджувати з матір`ю, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , час спілкування з дітьми, з урахуванням бажання дітей та стану їх здоров`я.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України, сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно пунктів 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Статтею 9 Конвенції про права дитини визначено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають окремо і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини.

Відповідно до ст. 18 Конвенції про права дитини батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Згідно ст. 141 СК України та ч. 3 ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Згідно ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право

на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Статтею 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ст. 158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце, час і порядок їхнього спілкування.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі, стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Приймаючи рішення в інтересах дитини суд має враховувати право дитини мати і зберігати стосунки з обома батьками.

Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних й світових історичних

і культурних цінностей, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Питання забезпечення інтересів дитини ґрунтується на розумінні, що для дітей розлучення батьків це завжди тяжке психологічне навантаження, пов`язане, зокрема, з кардинальними змінами в житті дитини: нове оточення та місце проживання, неможливість спілкування з двома батьками одночасно тощо.

Вплив батьків на дитину шляхом формування негативного образу батька чи матері в її очах може вплинути на їх безпосередній контакт із дитиною,

що є неприпустимим у відносинах «батьки-діти» та жодним чином не відповідатиме якнайкращим інтересам дітей.

Створювані одним із батьків для іншого протягом тривалого часу перешкоди

у вихованні дитини та спілкуванні з нею мають наслідком руйнування зв`язків

із сім`єю, до якої належить як батько, так і мати дитини, а отже в такому разі поведінка того із батьків, хто створює перешкоди, суперечить сімейним цінностям та не відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини.

Аналогічний висновок викладений Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 11 грудня 2023 року у справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22).

Суд звертає увагу на те, що батько, який проживає окремо від дітей, також має право на особисте спілкування з ними, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дітьми та брати участь у їх вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дітей і таке спілкування відбувається саме в інтересах останніх. Водночас, відновлення стосунків та емоційного контакту малолітніх дітей з їх батьком перебуває у площині належного виконання обома батьками своїх обов`язків з виховання дітей.

При цьому суд критично ставиться до тверджень відповідача про те, що запропонований позивачем спосіб участі у вихованні дітей негативно відобразиться на їх стані здоров`я, оскільки жодних доказів на підтвердження вазаних тверджень суду надано не було.

Разом з тим, судом встановлено на підставі письмових документів, що позивачем створені належні умови для дітей за адресою його проживання. Крім того, до адміністративної відповідальності за ухилення від виконання батьківських обов`язків ОСОБА_1 не притягувався, у зв`язку з чим з урахуванням забезпечення інтересів дітей щодо участі у їх вихованні обох батьків, суд вважає за доцільне визначити участь батька у спілкуванні з малолітніми дітьми у запропонований позивачем графік, який на думку суду не буде суперечити інтересам дітей.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, дослідивши докази, надавши їм оцінку, суд доходить висновку, що позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України та положення Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 265, 273, 354, 355 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Краматорської міської ради, про усунення перешкод в спілкуванні батька з дітьми та визначення способу участі батька у вихованні дітей задовольнити.

Зобов?язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) не чинити перешкоди у спілкуванні ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) з малолітніми дітьми: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити способи участі ОСОБА_1 з малолітніми дітьми: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином, а саме встановити наступний графік спілкування: щотижня кожний вівторок та кожну суботу з 10:00 год до 20:00 год за місцем проживання батька, за адресою: АДРЕСА_4 без присутності матері; щорічний спільний відпочинок з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у літній період протягом семи днів без присутності матері.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп. (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок).

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т. С. Журавель