Справа № 639/4513/25
Провадження № 2/639/1652/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі судді Борисенка О.О.,

розглянувши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

установив:

26.06.2025 до Новобаварського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 , в якій позивач просить стягнути на його користь з відповідача заборгованість за спожиту електричну енергію, що надавалась за точкою комерційного обліку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за договором про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 069675 від 01.01.2019 у сумі 5155,25 грн, три відсотки річних у сумі 349,89 грн, інфляційні витрати у сумі 1039,70 грн, а також суму сплаченого судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» 25.06.2025 та підписані представником позивача Власенко Крістіною Станіславівною, яка діє на підставі довіреності.

Оглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про передачу цієї цивільної справи за підсудністю до іншого суду, з огляду на таке.

Загальні правила цивільного судочинства встановлені Цивільним процесуальним кодексом України та вимагають дотримання правил територіальної, предметної та суб`єктної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до положень частини 1 статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

За приписами ч. 6 ст. 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно з ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до інформаційних довідок з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 26.06.2025 та відповіді № 1521674 від 27.06.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, наданих на електронні запити суду, відсутня інформація про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 .

Відповідно до листа Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області ДМС України, наданого 27.06.2025 на електронний запит суду, станом на 27.06.2025 за відомчою інформаційною системою ДМС наявні відомості щодо зняття, як померлої особи, 30.08.2022 з реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з адреси: АДРЕСА_2 .

Отже, останнє відоме місце реєстрації відповідача ОСОБА_1 не у Новобаварському районі м. Харкова.

Статтею 30 ЦПК України визначена виключна підсудність справ, за змістом частини першої, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Предметом позову у цій справі є стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, що надавалась за точкою комерційного обліку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Нерухоме майно - будинок АДРЕСА_1 та відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Київського районного суду міста Харкова.

16 лютого 2021 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 911/2390/18 розглянула питання про те, чи поширюються правила територіальної підсудності до спорів, що виникають з приводу нерухомого майна, на спори, предметом яких є грошові кошти в межах розрахунку за таке майно, чи їх предметом має бути нерухоме майно безпосередньо. Велика Палата Верховного Суду виснувала, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у ч. 3 ст. 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин. Позиція Великої Палати Верховного Суду ґрунтується, зокрема, на висновку, про те, що враховуючи аналіз змін у законодавчому регулюванні та лексичне тлумачення поняття, виключна підсудність справ застосовується до відповідних правовідносин загалом, а не щодо їх окремих складових. Тому на спори, предметом яких є стягнення заборгованості, що виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, щодо користування нерухомим майном поширюються норми ч. 3 ст. 30 ГПК України (виключна підсудність).

Аналізуючи логічну послідовність зміни формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю вбачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору.

Тобто, за правилами чинного Цивільного процесуального кодексу України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд» (встановлений законом), тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (частина перша статті 378 ЦПК України).

Суд, дослідивши висновки, що містяться у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 та врахувавши, що відповідач не був зареєстрований у Новобаварському районі м. Харкова, а предметом спору у цій справі є стягнення заборгованості, що виникла внаслідок невиконання зобов`язань щодо користування нерухомим майном за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , тобто позовні вимоги опосередковано пов`язані із нерухомим майном і стосується прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном, дійшов висновку про передачу справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Київського районного суду міста Харкова, за місцезнаходженням нерухомого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 30, 31, 32, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Передати на розгляд до Київського районного суду міста Харкова за підсудністю матеріали цивільної справи № 639/4513/25 (провадження № 2/639/1652/25) за позовом Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО