Справа № 177/1239/25
Провадження № 2/177/874/25
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

02 липня 2025 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Березюк М. В.

за участі: секретаря Дятел К. Ю.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

19.05.2025 до Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла вказана позовна заява в якій представник позивача просив суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 , яка разом з батьком позивача, була співвласником квартири АДРЕСА_1 . Позивач правомірно розраховувала, що її батько ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 батько позивача та вона звернувшись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, довідалася про те, що батько не прийняв спадщину після своєї матері.

ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , на підставі ст. 1265 ЦК України, пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби, у зв`язку з тим, що була переконана у прийнятті спадщини після смерті баби батьком сином спадкодавця. Крім цього, в умовах воєнного стану вносилися зміни в законодавство щодо спадкування, зокрема приймалася постанова КМУ № 164 від 28.02.2022, положення якої надавали можливість розуміння того, що перебіг строку прийняття спадщини зупинився, а тому вона не змогла вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Позивач просила суд визнати поважними причини пропуску нею строку для прийняття спадщини та визначити їй достатній додатковий строк для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 20.05.2025 позовна заява прийнята судом до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано докази.

Витребувані докази надано до суду.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду подано заяву в якій просили суд розгляд справи проводити за їх відсутності та наполягали на задоволенні позовних вимог.

Відповідач Новопільська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи в порядку визначеному законом, але участь представника у розгляді справи не забезпечила, відзиву не подано. Матеріали справи містять заяву представника відповідача про розгляд справи за їх відсутності, при вирішенні спору покладалися на розсуд суду.

За відсутності заперечень позивача та його представника щодо заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, давши оцінку наданим суду доказам, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 , є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується відповідно копією свідоцтва про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 19.02.2024 (а.с. 12) та копією рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 21.01.2025 у справі № 177/2726/24 про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , як між донькою та батьком (а.с. 15).

ОСОБА_3 доводився сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 (а.с. 11) та копією свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , серії НОМЕР_2 виданого Криворізьким відділом ДРАЦС у Криворізькому районі Дніпропетровської області (а.с. 13).

ОСОБА_3 та ОСОБА_1 за життя були співвласниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло (а.с. 16).

Звернувшись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини на вказане майно після смерті батька, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, в тому числі у зв`язку з тим, що спадкоємці після смерті ОСОБА_2 не зверталися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а ОСОБА_2 на день смерті проживала одна. Таким чином, ОСОБА_3 не прийняв спадщину після смерті матері, хоча позивач була впевнена у зворотному.

Як слідує з інформації наданої Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою від 28.05.2025 за вих. № 788/01-16, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з заявою про прийняття спадщини або відмову від спадщини до Шостої криворізької ДНК ніхто не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалося, що підтверджується довідкою зі спадкового реєстру (а.с. 31-32).

Довідкою Новопільської сільської ради № 1589/0/2-25 від 19.06.2025 підтверджується той факт, що ОСОБА_2 до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована одна за адресою: АДРЕСА_1 . Заповіт від її імені не посвідчувався у виконкомі Новопільської сільської ради (а.с. 36).

У відповідності зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч.2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Крім цього, як вказала позивач, ознайомлюючись з питанням спадкування, беручи до уваги введений та триваючий в Україні воєнний стан, а також беручи до уваги зміст постанови КМ України № 164 від 28.02.2022, вона вважала, що строк для прийняття спадщини призупинено, у зв`язку з чим пропустила строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

В даному аспекті суд виходить з наступного. Так, відомим є той факт, що активні бойові дії на території України, широкомасштабний наступ військ агресора на територію України, зумовили перебої в роботі ряду органів влади, в тому органів нотаріату. 28.02.2022 було прийнято постанову КМ України № 164 від 28.02.2022 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Постановою КМ України № 480 від 19.04.2022, яка набрала чинності 28.04.2022, внесено зміни до вищевказаної постанови № 164 від 28.02.2022, викладено її в редакції, п. 3 якої передбачав, що «Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

В подальшому, на підставі постанови КМ України № 719 від 24.06.2022, п.3 постанови КМ України № 164 від 28.02.2022, був викладений у наступній редакції «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

На підставі постанови КМ України № 469 від 09.05.2023, яка набрала чинності 23.05.2023, внесено зміни до постанови КМ України № 164 від 28.02.2022, а саме виключено п.3 вказаної постанови.

Тобто, на час смерті баби позивача - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , діяла редакція постанови КМУ, що передбачала зупинення строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану.

В ряді постанов ВС, здійснено тлумачення вказаних норм законодавства, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, зроблено висновок, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачав допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а отже пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечив статтям 1270, 1272 ЦК України та не підлягав застосуванню (аналогічні позиції сформовані у постановах ВС 25 січня 2023 року по справі № 676/47/21 та від 21 червня 2023 року по справі № 175/1404/19).

Однак, у своїй практиці ЄСПЛ, неодноразово звертав увагу на необхідності забезпечення «якості закону». Так, ЄСПЛ у справі «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та № 37943/06, п. 50?56) зазначив, зокрема, що верховенство права, один із основоположних принципів демократичного суспільства, притаманний усім статтям Конвенції; відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення…, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, та не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права заявника.

Так само уніфіковано ЄСПЛ інтерпретував «якість законодавства» і в іншому своєму рішенні, а саме, у справі «Сєрков проти України» (заява № 39766/05, п. 51; державні органи неправомірно зобов`язали заявника сплатити податок) «… якість законодавства … доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні»; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводило до його суперечливого тлумачення судом, стала причиною порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону».

Крім того, у справі «Новік проти України» (заява № 48068/06, п. 19) ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що позивач, як пересічна людина, ознайомившись зі змістом вищевказаної постанови КМУ, в редакції, що діяла на момент смерті її баби, розумно розраховувала на те, що не подання нею заяви про прийняття спадщини в період воєнного стану не призведе до пропущення нею строку для прийняття спадщини.

Вказані позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, враховуючи встановлені судом обставини щодо «якості закону» що регулювали питання спадкування в період з лютого 2022 по 23.05.2023, а саме положення постанови КМ України № 164 від 28.02.2022 з відповідними змінами, що давали позивачу розуміння того, що строк для прийняття спадщини нею не пропущено, суд вважає поважними причинами для пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім цього, позивач зазначала, що додатковою підставою пропуску строк для прийняття спадщини після смерті баби є те, що вона була впевнена у прийнятті спадщини після смерті баби її батьком, сином спадкодавця, адже останній проживав з нею.

Лише в процесі оформлення спадщини після смерті батька, позивач довідалася про неприйняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи повідомлені суду обставини на підтвердження поважності причин пропуску позивачем визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, об`єктивність таких обставин та їх невідомість позивачу, відсутність обставин які б спростовували твердження позивача щодо поважності причин пропуску ним строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті баби та вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 247, 259, 263-265, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя М.В. Березюк