Справа № 515/1703/24
Провадження № 2/515/1287/25
Татарбунарський районний суд Одеської області
УХВАЛА

03 липня 2025 року м. Татарбунари

Суддя Татарбунарського районного суду Одеської області Олійник К. І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року до Саратського районного суду Одеської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

18 грудня 2024 року ухвалою Саратського районного суду Одеської області вказана позовна заява передана на розгляд до Татарбунарського районного суду Одеської області за підсудністю.

13 січня 2025 року у порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Олійнику К. І.

Ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області від 16 січня 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, повернуто позивачу з тих підстав, що до позовної заяви не долучено необхідних документів, які можуть підтвердити повноваження Шкапенка О. В. діяти від імені АТ «Акцент-Банк» в порядку самопредставництва, визначених статтею 58 ЦПК України, з урахуванням правової позиції, яка висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21).

Постановою Одеського апеляційного суду від 10 червня 2025 року ухвалу Татарбунарського районного суду Одеської області від 16 січня 2025 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, з тих підстав, що справа на момент подачі позову була малозначною відповідно до закону, а тому представництво АТ «А-Банк» у суді першої інстанції особою, яка не є адвокатом на підставі довіреності не суперечило вимогам цивільного процесуального закону, а тому суд першої інстанції, зробив помилковий висновок про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 175 ЦПК визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звернутися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Верховний Суд неодноразово вказував про те, що відповідно до частин третьої, четвертої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридично особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган влади уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що ««починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Так, позовна заява була подана від імені АТ «Акцент-Банк» та підписана представником Шкапенко О. В., яка на підтвердження своїх повноважень додала до матеріалів справи довіреність.

Разом з цим, до матеріалів позовної заяви не до долучено документів (статут, положення, трудовий договір (контракт), посадова інструкція), які б підтверджували, що Шкапенко О. В. перебуває у трудових відносинах з АТ «Акцкент-Банк», керівником якого видано відповідну довіреність, що виключає можливість самопредставництва.

Разом з цим, суд враховує, що повертаючи позовну заяву АТ «Акцкент-Банк», на адресу останнього судом повернуто всі додатки, що були додані до позовної заяви.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, позивачу необхідно направити до суду додатки, що були додані до позовної заяви, а також документи (статут, положення, трудовий договір (контракт), посадова інструкція), які б підтверджували, що Шкапенко О. В. перебуває (перебувала, на день подачі позовної заяви) у трудових відносинах з АТ «Акцкент-Банк».

Дані недоліки мають бути усунені у п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо, заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст. ст. 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали будуть застосовані наслідки, передбачені частиною третьою статті 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К. І. Олійник