Справа №:755/9353/25
Провадження №: 2/755/8159/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" травня 2025 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., вивчивши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, яку подано в межах позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, яку подано в межах позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року» Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 9 ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 8 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до п. 1, ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Таким чином, позовна заява/заява має містити підпис позивача/заявника або його представника. При цьому позовна заява/заява має бути підписана власноруч, відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів відтворення зображення підпису процесуальним законом не допускається. З урахуванням положень частини восьмої статті 14 ЦПК України позовна заява/заява може містити електронний цифровий підпис, прирівняний до власноручного підпису, відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

У постановах Верховного Суду від 24.05.2018 у справі № 5027/805-б/2012, від 26.06.2018 у справі № 922/4478/16, від 23.11.2018 у справі № 5023/1668/11 наголошено, що ці приписи кореспондуються з положеннями статті 14 ЦПК України про те, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам в електронній формі, такі документі скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (частина восьма цієї статі).

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення поданої від імені ОСОБА_2 заяви про забезпечення позову, оскільки заява не сформована в системі «Електронний суд», не містить рукописного підпису заявника на паперовій формі звернення, а тому відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства України, що зумовлює застосування наслідків передбачених п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Крім того, до заяви про забезпечення позову має бути долучено докази сплати судового збору.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 185, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, яку подано в межах позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння - повернути суб`єкту звернення.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Заявник має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: