Справа № 358/1058/24 Провадження № 2/358/122/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого-судді Романенко К.С.,

за участі секретаря судового засідання Шпак К.М.,

прокурора Фрей Р.А.,

дистанційно - представника позивача Вікторова В.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Шапошника Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду м.Богуслав цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури Андрія Сваток в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Столичного округу, Богуславської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням,-

В С Т А Н О В И В:

03.07.2024 Перший заступник керівника Київської обласної прокуратури Андрій Сваток в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Столичного округу та Богуславської міської ради звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути на користь держави в особі Богуславської міської ради 858 336,23 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вироком Богуславського районного суду від 24.04.2024 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України та призначено йому покарання у виді 4 (чотирьох) років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов`язані із охороною лісу на строк 1 (один) рік. На підставі ст. 75, 76 КК України звільнено засудженого від відбування основного покарання з випробувальним терміном на 2 (два) роки. Під час досудового розслідування даного кримінального провадження та під час судового розгляду, шкоду заподіяну кримінальним правопорушенням ОСОБА_1 не відшкодовано. А тому, з наведених обставин, просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Богуславської міської ради 858 336,23 гривень шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Ухвалою судді від 05 листопада 2024 року було прийнято до провадження вказану позовну заяву за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (Т1, а.с.99).

11 лютого 2025 року до суду від представника відповідача адвоката Шапошника Є.В. надійшла заява про залишення позову без руху, яка мотивоване тим, що позов щодо ОСОБА_1 підписав перший заступник керівника Київської обласної прокуратури Сваток А., але до позовної заяви не було долучено жодних документів, що підтверджують повноваження останнього, як представника. При цьому зазначає, що згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. Таким чином, вважають дану позовну заяву щодо ОСОБА_1 такою, що підписана особою, яка не мала права її підписувати. Сторона відповідача також зазначає, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Крім того, до позовної заяви Київської обласної прокуратури додано копії додатків, які не засвідчені відповідно до ДСТУ 4163-2020 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації». Тобто позивачем надано не належним чином завірені копії додатків (Т1, а.с.157-159).

Ухвалою суду від 27.02.2025 позовну заяву залишено без руху на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України, та надано строк для усунення недоліків в частині надання доказів на підтвердження повноважень першого заступника керівника Київської обласної прокуратури , якій підписував позовну заяву.

Доводи представника відповідача про те, що позов пред`явлений прокурором в інтересах держави має бути обґрунтованим, та має довести підстави для представництва через бездіяльність компетентного органу судом не приймалися з урахуванням наступного.

Прокурор заявивши позов в інтересах держави в особі в особі: Державної екологічної інспекції Столичного округу, Богуславської міської ради, на виконання частини четвертої статті 56 ЦПК України, абзацу першого частини третьої, абзацу першого частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у тексті позовної заяви обґрунтував, що нездійснення заходів Державною екологічною інспекцією Столичного округу та Богуславською міською радою спрямованих на стягнення шкоди заподіяної ОСОБА_1 злочином внаслідок порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів у тому числі лісів, в результаті незаконних порубок дерев на землях лісогосподарського призначення, значно ослаблює економічні основи держави та потребує прокурорського реагування (тобто навів підставу для представництва інтересів держави), а також обґрунтував, у чому, на переконання позивача, полягає порушення цих інтересів (тобто навів підстави позову).

Щодо захисту інтересів держави в суді органами уповноваженими здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, якими є Державна екологічна інспекція Столичного округу та Богуславська міська рада, Київською обласною прокуратурою на адресу Богуславської міської ради та Державної екологічної інспекції Столичного округу направлено листи в порядку, визначеному ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», щодо вжиття останніми заходів на захист інтересів держави шляхом пред`явлення після набрання чинності вказаним вироком законної сили позову до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу кримінальним правопорушенням, у відповідь на які було отримано листи про те що цими органами заходи про стягнення з ОСОБА_1 шкоди не вживалися, з позовом до суду не зверталися.

Так, відповідні органи не вчиняли дій на захист інтересів держави, проте їм було надано таку можливість, що свідчить про їх бездіяльність. Причини з яких відповідні органи не здійснювали захист не мають значення для звернення прокурора до суду, оскільки відповідно до вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Тобто, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Отже, в позовній заяві прокурором наведено та додано достатньо доказів належного обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, а також суду надано докази бездіяльності уповноважених органів до компетенції яких віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах.

Представником заявника подано 05.03.2025 до суду заяву на виконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху (Т1, а.с.186-188).

Ухвалою суду від 06.03.2025 продовжено розгляд цивільної справи за позовною заявою Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури Андрія Сваток в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Столичного округу, Богуславської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням. Продовжено підготовче судове засідання 12 березня 2025 року о 15 год. 00 хв., яке в подальшому було відкладено на 16 квітня 2025 року о 13 год. 00 хв. (Т1, а.с.235).

16 квітня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду (Т2, а.с.8).

В судовому засіданні представник позивача - прокурор Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Фрей Р.А. позов підтримала, посилаючись на факти та докази про які зазначено в позовній заяві.

Представник Державної екологічної інспекції Столичного округу Вікторов В.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі і просив їх задовольнити.

Представник Богуславської міської ради Віталій Хоменко 20.01.2025 подав до суду заяву в якій просить справу розглянути без представника міської ради, вимоги позову підтримує в повному обсязі (Т1, а.с.146).

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Шапошник Є.В. позовні вимоги не визнав, вважав, що позивачем не доведені позовні вимоги. Просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши представників сторін, перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Матеріали справи містять повідомлення Державної екологічної інспекції Столичного округу та Богуславської міської ради Київської обласної про звернення Київської обласної прокуратури до суду у цій справі.

Згідно із ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Як встановлено в судовому засіданні вироком Богуславського районного суду №358/526/24 від 24 квітня 2024 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України та призначено йому покарання у виді 4 (чотирьох) років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посади, пов`язані із охороною лісу на строк 1 (один) рік. На підставі ст. 75, 76 КК України звільнено засудженого від відбування основного покарання з випробувальним терміном на 2 (два) роки. Вказаний вирок не оскаржувався, набрав чинності 27 травня 2024 року (Т.1, а.с. 80-86).

Вказаним вироком встановлено, що відповідно до Статуту, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 08.03.2023 № 447, Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» (далі - Підприємство) є державним унітарним підприємством, що діє як державне комерційне підприємство, засноване на основі державної власності шляхом приєднання агролісогосподарських підприємств, агролісництв та належить до сфери управління Фонду державного майна України (далі - Суб`єкт управління Підприємства).

Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» є правонаступником Київської обласної державної організації «Київагроліс».

Так, згідно наказу № 64-к від 03.05.2017 ОСОБА_2 було прийнято на посаду старшого майстра Богуславського агролісництва ДП «СЛП Київоблагроліс». Наказом № 117-к від 12.09.2022 ОСОБА_1 переведено на посаду майстра лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП Київоблагроліс». Відповідно до наказу № 61 від 12.09.2022 про закріплення майстерських обходів за майстром лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП Київоблагроліс» ОСОБА_1 закріплені з 35 по 41 квартали Ісайківського агролісництва.

12.05.2020 між адміністрацією ДП «СЛП «Київоблагроліс» та майстром лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс» Лабзенком І.П. укладено договір про повну індивідуальну відповідальність №12-05/2020-01, згідно з яким останній, працюючи на посаді майстра лісу, приймає на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження ввірених йому підприємством матеріальних цінностей. У разі незабезпечення з вини працівника збереження довірених йому матеріальних цінностей, розмір шкоди і його компенсація здійснюється у відповідності з чинним законодавством.

До прав належить: перевіряти документи на право рубки лісу, проведення полювання, сінокосіння, випас худоби і інших видів користування в лісі; припиняти незаконну рубку і підсочку лісу, а також інші порушення в лісі; мати клеймо майстра лісу; при виконанні службових обов`язків бути в форменому одязі встановленого зразка зберігати, носити і застосовувати спеціальні засоби та зброю в порядку, встановленому законодавством, і використовувати спеціальні транспортні засоби з кольорографічним забарвленням, написом та емблемою; зупиняти на території лісового фонду ДП «СЛП «Київоблагроліс» транспортні засоби та проводити огляд транспортних засобів, знарядь, добутих деревини та інших продуктів лісу; затримувати в лісі або на шляху прямування з лісу незаконно добутий порушниками матеріал; затримувати особу, яка порушила лісове законодавство, та повідомляти про неї органи внутрішніх справ або в органи місцевого самоврядування подальшого їх притягнення до дисциплінарної, адміністративної, цивільної та кримінальної відповідальності; вилучати в установленому законом порядку в громадян і юридичних особі, які порушили лісове законодавство, документи, добуті деревину та інші продукти лісу, знаряддя, їх добування, а також транспортні засоби, що були знаряддям правопорушення; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно-і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням в сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів; складати акти про лісопорушення, лісові пожежі, та інші виявлені лісопорушення і надавати їх у відповідні органи для притягнення до відповідальності винних осіб.

Відповідно до посадової інструкції майстра лісу ДП «СЛП Київоблагроліс», затвердженої директором підприємства Лабзенко І.П. зобов`язаний: забезпечувати систематичне спостереження і належну охорону лісів від пожеж, самовільних рубок, шкідників і хвороб, та їх своєчасне виявлення, сигналізацію, організації їх локалізації та ліквідації; здійснювати керівництво виробничо-господарською діяльністю (збирання лісового насіння, вирощування садивного матеріалу, підготовка ґрунту, посадка, посів лісу, сприяння природному поновленню, догляд за лісовими культурами, рубки лісу, тощо), в межах закріплених обходів; забезпечувати своєчасне і якісне виконання доведених планових завдань; складати акти про самовільні порубки та інші лісопорушення, а також про порушення встановлених правил і вимог пожежної безпеки у лісі та правил і термінів полювання. Акти направляти до адміністрації не пізніше наступного дня, з моменту виявлення правопорушення; складати разом з лісничим технологічні карти проведення робіт; брати участь в обстеженні місць рубання, технічному прийманні та інвентаризації лісових культур, школок, плантацій, розсадників і природного поновлення, у відводах і таксації лісосік головного користування, рубок реформування та оздоровлення лісів, при проведенні лісовпорядних, науково- дослідних, пошукових роботах, а також ревізіях, перевірках, тощо; відпускати деревину споживачам по документах встановленої форми, обов`язково складати специфікацію деревини; систематично дотримуватися правил відпуску деревини на пні і правил пожежної безпеки; здійснювати видачу робітникам наряд - актів на виконання робіт та додаткових угод по наданню послуг приватними підприємцями на майстерській дільниці, а також приймання на зберігання лісопродукції з веденням щоденника виконаних робіт та клеймуванням продукції та пеньків; складати звіти про виконані на майстерських дільницях роботи та рух лісопродукції. Приймати участь у оформленні актів прийому-передачі лісосік приватним структурам під розробку; забезпечувати технічно правильну експлуатацію техніки та інших основних засобів, безпечні та здорові умови праці; контролювати додержання працюючими агролісництва правил і норм охорони праці, виробничої і трудової дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку; бути присутнім при прийомі-передачі обходів при зміні лісників. Не допускати, щоб лісові обходи залишалися без охорони; при виконанні службових обов`язків бути у форменому одязі встановленого зразка, мати при собі посвідчення особи, план лісонасаджень обходів, облікові документи, відпускне і порубочне клеймо, журнали реєстрації інструктажів з охорони праці; при виявленні лісової пожежі безпосередньо приймати заходи до її ліквідації, мобілізувати людей і техніку з одночасним повідомленням про це лісничого; спостерігати за санітарним станом лісів і перевіряти повідомлення лісників про появу і розповсюдження шкідливих комах та хвороб лісу; володіти Інформацією про ділянки, які негайно потребують рубок догляду, санітарних рубок, очистки від захаращеності і подавати свої пропозиції безпосередньому керівнику; своєчасно проводити прийомну деревини та контролювати розробку лісосік по кількісних і якісних показниках. Не допускати залишків деревини зверх встановлених термінів; проводити приймання заготовленої деревини у встановлені терміни, оформляти первинну документацію на етапі від приймання до переміщення на проміжні та нижній склад, включаючи кінцевих споживачів; всю первинну та іншу документацію передавати до адміністрації підприємства у встановлені терміни; вивчати та застосувати на практиці систему електронного поколодного обліку деревини згідно вимог Держлісагентства України; обліковувати в мобільному терміналі заготовлену за зміну партію лісопродукції в розрізі порід, видів сортиментів. Гатунків, кількості колод, їх діаметрів, довжин та об`єму в щільних кубометрах; прибивати бірку на колоди з нанесеними на ній цифровими та штрих кодами; сканувати штрих - коди бірок; оперативно передавати інформацію з мобільного терміналу на сервер ДП «СЛП Київоблагроліс»; обліковувати в мобільному терміналі партію лісопродукції, що навантажується на транспортний засіб у розрізі наступних показників: порід, видів сортиментів, гатунків, кількості колод, їх діаметрів, довжин та об`єму в щільних кубометрах; вносити дані про пункт навантаження та куди направляється дана партія деревини; за допомогою мобільного терміналу та принтера видруковувати всі необхідні супровідні документи на партію лісопродукції; не допускати відпуск не забіркованої деревини.

Для виконання покладених завдань майстер лісу ДП «СЛП Київоблагроліс», зобов`язаний дотримуватись: правил пожежної безпеки і санітарних норм, не допускати паління в службових приміщеннях, не допускати сторонніх осіб в приміщення технічних засобів без спеціального дозволу керівництва; термінів та строків виконання конкретних завдань; правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників апарату управління ДП «СЛП Київоблагроліс»; працівник зобов`язаний з питань охорони праці: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства, підрозділів тощо; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів, інструкцій з охорони праці, правила поводження з екранними пристроями, оргтехнікою, а також з обладнанням та приладами побутового призначення, в необхідних випадках вміти користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; проходити в установленому порядку інструктажі з питань охорони праці; проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди; при виникненні нещасного випадку негайно надати домедичну допомогу постраждалому, викликати швидку, повідомити про те що сталося безпосереднього керівника, службу охорони праці, а також, при можливості, зберегти до розслідування обстановку місця події; відстороняти від роботи працівників, які нехтують правилами та інструкціями з охорони праці; знати правила та забезпечувати працюючими додержання правил навантажувально - розвантажувальних робіт; не допускати до роботи осіб, що знаходяться у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, робітників, які не мають допуску до роботи (не мають прав, посвідчень, свідоцтв на виконання робіт за професією), не навчених, не проінструктованих, не ознайомлених з технологією виробництва; відстороняти від роботи осіб, які порушують вимоги охорони праці, не пройшли медичного огляду, порушують трудову і технологічну дисципліну; зупиняти роботу машин та механізмів, які несуть загрозу здоров`ю та життю людей; приймати міри по забезпеченню працюючих засобами першої медичної допомоги.

Відповідно до визначених посадовою інструкцією обов`язків, пов`язаними з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, ОСОБА_1 згідно примітки до статті 364 КК України мав статус службової особи.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи матеріально відповідальною особою, на підставі укладеного з ДП «СЛП Київоблагроліс» договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність №12-05/2020-01 від 12.05.2020, маючи об`єктивну можливість виконувати свої службові обов`язки належним чином, усвідомлюючи факт порушення свої службових обов`язків, передбачаючи і свідомо допускаючи можливість настання негативних наслідків у результаті неналежного виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, не дотримуючись вимог посадової інструкції, шляхом неналежного виконання службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди громадським інтересам, вчинив службову недбалість за наступних обставин.

Відповідно до Наказу від 23.01.2023 №6 ОСОБА_1 був відповідальним за обходи №1, №2, квартали № 35-41 (площею 433,5 га) та відповідно квартали 55, 57-59, 61, 70, 73 (площею 526,2 га) Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС».

Таким чином, ОСОБА_1 , як працівнику ДП «СЛП Київоблагроліс», який обіймає посаду, пов`язану із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, було ввірено під охорону квартали № 35-41 (площею 433,5 га) та відповідно квартали 55, 57-59, 61, 70, 73 (площею 526,2 га) Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС», у зв`язку з чим останній повинен був належно виконувати свої службові обов`язки, передбачені службовими інструкціями та чинним законодавством України.

09.09.2022 майстром лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС» Лабзенком І.П. виявлені ознаки прояву погіршення санітарного стану лісових насаджень виділу № 9 кварталу № 38 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС площа якого складає, 9,4 га. про що складено повідомлення про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень.

20.09.2022 майстром лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС» Лабзенком І.П., майстром лісу Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС» Грузіновим М.Г. та лісничим Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС» ОСОБА_3 проведено огляд лісосіки з метою виявлення дерев призначених у рубку виділу № 9 кварталу № 38 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС», про що складено польова перелікова відомість дерев, призначених у рубку, а також складено нумераційна відомість дерев призначених для вибіркової санітарної рубки в кількості 179 дерев.

10.01.2023 на підставі матеріалів відведення виданий лісорубний квиток серія КИ ЛРК № 021144 вибіркову санітарну рубку виділу № 9 кварталу № 38 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «КИЇВОБЛАГРОЛІС» площа якого складає 9,4 га.

07.09.2023 слідчим за участі спеціалістів Державної екологічної інспекції Столичного округу, представника ДП «СЛП Київоблагроліс», експерта Київського НДЕКЦ МВС проведено огляд виділу №9 кварталу №3 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП Київоблагроліс» загальною площею 9 та, що перебуває в адміністративних межах Ісайківського старостинського округу Богуславської територіальної громади Обухівського району Київське області, в ході якого виявлено факт зрізання дерев породи граб, в`яз, клен, дуб та ясен в кількості 343 штук. Відповідно до лісорубного квитка КИ ЛРК № 021144 та матеріалів відведення на вказаній ділянці, відведено у вибіркову санітарну рубку 179 дерев.

Таким чином, встановлено що у виділі 9 кварталу 38 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП Київоблагроліс» без дозвільних документів незаконні вирубано наступну кількість дерев: сироростучі дерева породи в`яз в кількості 31 шт., породи клен в кількості 6 шт., породи граб в кількості 57 шт., породі дуб в кількості 1 шт., породи ясен в кількості 9 шт.; сухостійні дерева породі в`яз в кількості 9 шт., породи клен в кількості 2 шт., породи граб в кількості 34 шт., породи дуб в кількості 2 шт., породи ясен в кількості 3 шт.. Всього без дозвільних документів незаконно вирубано 154 дерева.

В результаті несумлінного ставлення майстра лісу ОСОБА_1 до своїх службових обов`язків, який неналежним чином проводив перевірки стану охорони лісу виділу № 9 кварталу № 38 Ісайківського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс», не здійснював регулярні обходи лісових масивів, не виявляв лісопорушників та фактів вчинення самовільних рубок в лісі, чи ознак, що вказують на проведення в лісі незаконних рубок, не інформував керівництво ДП «СЛП «Київоблагроліс» про факти вчинення самовільних рубок чи ознак самовільних рубок у ввірених кварталах та необхідність залучення працівників правоохоронних органів для охорони та збереження лісу, було завдано тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам на загальну суму 858 336,23 гривень.

На підтвердження даних обставин до матеріалів даної справи також долучені письмові докази, згідно яких підтверджується заподіяння ОСОБА_1 у період часу з 08 вересня 2022 року по 07 вересня 2023 року шкоди завданої кримінальним правопорушенням на суму 858336,23 гривень.

Згідно частини 6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» особливій охороні підлягають природні території та об`єкти, що мають велику екологічну цінність як унікальні та типові природні комплекси, для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних процесів і явищ.

Природні території та об`єкти, що підлягають особливій охороні, утворюють єдину територіальну систему і включають території та об`єкти природно-заповідного фонду, курортні та лікувально-оздоровчі, рекреаційні, водозахисні, полезахисні та інші типи територій та об`єктів, що визначаються законодавством України.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Лісова ділянка - ділянка лісового фонду України з визначеними межами, виділена відповідно до цього Кодексу для ведення лісового господарства та використання лісових ресурсів без вилучення її у землекористувача або власника землі.

Статтею 3 Лісового кодексу України визначено, що лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно із ст. 13 Конституції України, ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до п. 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи розчищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів.

Згідно п. 3 вказаного Порядку, лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншими законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

В силу вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

За змістом ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» однією з підстав відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища є самовільне спеціальне використання природних ресурсів.

Однією з підстав відповідальності, в тому числі цивільної є незаконне вирубування та пошкодження дерев.

Згідно з ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Зазначені положення також містяться в ст. 324 ЦК України.

У даному випадку саме внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 , з його вини заподіяно шкоду, тобто наявним є такий елемент складу цивільного правопорушення, як причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Відповідно до положень п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільських, селищних) бюджетів за місцем скоєння правопорушення.

Розмір шкоди завданий відповідачем розрахований згідно висновку експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-23/42780-ФХЕД від 20.12.2023 становить 858 336 (вісімсот п`ятдесят вісім тисяч триста тридцять шість) гривні 23 копійки (а.с.50-79).

Станом на час розгляду справи ОСОБА_1 зазначену вище шкоду в добровільну порядку не відшкодував, отже вона підлягає стягненню в судовому порядку.

Відповідно до положень ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є підставними і такими, що підлягають до задоволення.

У відповідності до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, як це вбачається зі ст.141 ч.1 ЦПК України.

Вирішуючи вимоги що судових витрат по справі, від сплати яких був звільнений як позивач, так і особи, в інтересах яких він звернувся до суду на підставі п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», і які потрібно компенсувати в результаті розгляду справи, суд зазначає, що позивачем в даній справі виступила юридична особа - Київської обласної прокуратури в особі свого уповноваженого представника на підставі ст.23 Закону України «Про прокуратури». Особи, в інтересах яких звертався до суду прокурор (Богуславська міська рада та Державна екологічна інспекція Столичного округу) також є юридичними особами. Відповідно судовий збір слід розрахувати як для юридичний осіб, що складає при майнових спорах 1,5% від ціни позову на підставі пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та в даному випадку складає 12 875,04 грн. як 1,5% від ціни позову у розмірі 858 336,23 грн., які згідно із ч.6 ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідача.

На підставі наведеного, ст.ст.19, 58 Конституції України, ст.ст. 327, 1166 ЦК України, ст.ст. 47,68-69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.107 Лісового кодексу України та керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури Андрія Сваток в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Столичного округу, Богуславської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави в особі Богуславської міської ради (вул. Івана Франка, 4, м. Богуслав, Обухівський район, Київська область, 09701, ) 858 336 (вісімсот п`ятдесят вісім тисяч триста тридцять шість) гривень 23 копійок шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судові витрати по справі у вигляді судового збору, від сплати якого був звільнений позивач при зверненні до суду як юридична особа у розмірі 12 875 (дванадцять тисяч вісімсот сімдесят п`ять) гривень 04 копійки.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Київського апеляційного суду.

Головуючий: суддя К. С. Романенко