Справа № 196/695/24
№ провадження 2/196/33/2025
УХВАЛА

02.07.2025 с-ще Царичанка

Царичанський? ? районний? ? суд Дніпропетровської області? ? у складі:

головуючого судді:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?Костюкова Д.Г.,

за участю секретаря судового засідання:? ? ? Дорошенко В.В.,

? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? прокурора:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1 ,

? ? ? представника позивача:?? ? ? ? ? ? ? ? ? Ковтуна В.В.,

? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? представника відповідачки:? ? ? ? ? адвоката Литвиненко К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження в залі суду в с-щі Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки із незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки із незаконного володіння.

10.04.2025 через систему "Електронний суд" від представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Литвиненко К.О. надійшла заява про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування заяви представником відповідачки зазначено, що 09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача». Згідно приписів абзацу 2 частини 4 статті 177 Цивільного кодексу України, доповнення до якого були зроблені Законом № 4292-IX, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Також, частиною 2 статті 3 Закону України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» передбачено, що у разі якщо власник земельної ділянки (її частини), що відчужується, є також власником житлового будинку, інших будівель, споруд, багаторічних насаджень, що на ній розміщені, вимога про відчуження земельної ділянки розглядається разом з вимогою про припинення права власності на зазначені об`єкти. Статтею 1 цього Закону визначено, що викупна ціна - вартість земельної ділянки (її частини), житлового будинку, інших будівель, споруд, багаторічних насаджень, що на ній розміщені, з урахуванням збитків, завданих власнику внаслідок викупу земельної ділянки, у тому числі збитків, що будуть завдані власнику у зв`язку з достроковим припиненням його зобов`язань перед третіми особами, зокрема упущена вигода. Отже, вказаним законом передбачено, що земельна ділянка не може розглядатись, як окремий об`єкт, якщо на ній розташовані житловий будинок, будівля, споруда, багаторічні насадження. На земельній ділянці, яку позивач має намір витребувати у відповідача знаходиться велика кількість зелених насаджень (2234 одиниці), які були висаджені відповідачем після придбання земельної ділянки. Також на земельній ділянці розташована споруда для утримання тварин, птахів, тощо та меліоративна система поливу зелених насаджень. Всі ці об`єкти є неподільними і не можуть бути виокремлені від земельної ділянки. Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, позивачу необхідно провести експертно-грошову оцінку земельної ділянки і майна, яке на ній знаходиться, виходячи з поняття «викупна ціна», а потім за результатами експертно-грошової оцінки внести кошти на депозитний рахунок суду. Таким чином, керуючись ч.11 ст.187 ЦПК України просить залишити позовну заяву без руху до усунення позивачем зазначених обставин, шляхом надання можливості? органам прокуратури проведення експертно-грошової оцінки земельної ділянки разом з усім неподільним майном, яке на ній знаходиться, доплатою судового збору відповідно до вартості спірного майна, внесенням на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, про що надати до суду відповідні підтверджуючі документи у встановлений законом строк.

Представник позивача прокурор Манзюк С.В. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, пояснивши, що на даний час законодавцем не визначеного чіткого часового проміжку чи стадії, на якій орган державної влади, місцевого самоврядування або прокурор повинен внести кошти на депозитний рахунок. При цьому, для забезпечення проведення Царичанською селищною радою Дніпровського району Дніпропетровської області ряду дій відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України необхідний час. Крім того, абз.2 ч.4 ст.177 ЦПК України не має зворотної дії в часі з огляду на відсутність у законодавстві вказівки про її зворотну дію. Таким чино, заява про залишення позову без руху задоволенню не підлягає.

Представник позивача - Ковтун В.В. в судовому засіданні підтримав позицію прокурора.

Представник відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Литвиненко К.О. в судовому засідання підтримала заяву про залишення позовної заяви без руху та просила її задовольнити.

Суд, заслухавши сторони, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025, який набрав чинності 09.04.2025, було внесено зміни, зокрема, до статей 261, 388, 390 і 391 ЦК України.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень вищевказаного Закону, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, та чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Частиною 2 статті 391 ЦК України передбачено, що якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

Як вбачається зі змісту позовної заяви прокурора останнім застосовані правові конструкції та посилання на положення чинного законодавства, щодо витребовування майна у добросовісного набувача.

Поміж тим, будь-яких тверджень щодо недобросовісності набуття відповідачем ОСОБА_2 спірної земельної ділянки позов не містить.

Відповідно до вимог ч.5 ст.12 ЦК України добросовісність учасників цивільних правовідносин презюмується.

Враховуючи вищевикладене, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості витребуваної земельної ділянки відповідно до експертно-грошової оцінки на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для розгляду заявлених позовних вимог.

Вищевказані зміни до норм процесуального закону підлягають застосуванню з моменту набрання ними чинності.

Судом встановлено, що прокурором при зверненні до суду з вказаним позовом сплачено судовий збір за заявлену вимогу про витребування спірної земельної ділянки у розмірі 2 422,40 грн., враховуючи її ціну відповідно до Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 07.07.2020, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка діяла на підставі довіреності від ОСОБА_2 .

Поміж тим, документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка спірної земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, яка чинна на дату подання позовної заяви, до позовної заяви не додані.

Суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали (ч.11 ст.187 ЦПК України).

Суд не приймає заяву прокурора про надання часу для вирішення питання щодо внесення передбачених законом коштів на депозитний рахунок суду без залишення позовної заяви без руху, оскільки зазначене не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України.

Суд зауважує, що відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а, отже, є обов`язковими для всіх учасників даного процесу.

Враховуючи вищевикладене, позивачу у встановлений строк необхідно внести та долучити до позовної заяви докази, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки, експертно-грошова оцінка якої здійснена в порядку, визначеному законом станом на день звернення до суду, тобто на 21.05.2024.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 177 ч. 4, 185 ч.2, ст. 187 ч. 11, 189, 191, 196-200, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки із незаконного володіння- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

? ? ? ? Суддя:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? Д.Г. Костюков? ?