Справа № 645/1282/25
Провадження № 2-о/645/58/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Спесивцева О.В.,

за участю секретаря судових засідань Асєєвої К.М.,

заявниці ОСОБА_1 ,

представника заявниці адвоката Ніколаєва В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко Марина Володимирівна, Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Заявник, ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою в порядку окремого провадження, заінтересована особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко Марина Володимирівна, в якій просила встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви вказувала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка доводилася ОСОБА_1 двоюрідною сестрою. 2 вересня 2023 року, протягом встановленого законом строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , як її двоюрідна сестра та спадкоємиця за законом у порядку ст.ст. 1262, 1266 ЦК України, ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріусу ХМНО Феденко М.В. із заявою про прийняття спадщини, за якою було заведено спадкову справу №66/2023. На підтвердження факту родинного зв`язку та того, що вона доводиться померлій двоюрідною сестрою, ОСОБА_1 подала наявні у неї документи, а саме: свідоцтво про народження ОСОБА_3 , свідоцтво про народження ОСОБА_4 , свідоцтво про одруження ОСОБА_4 з ОСОБА_5 , свідоцтво про одруження ОСОБА_6 з ОСОБА_7 та свідоцтво про смерть ОСОБА_2 . Крім того, 02.09.2024 рідний син померлої - ОСОБА_8 подав нотаріусу заяву про свою відмову від спадщини на користь своєї тітки - ОСОБА_1 , яка є двоюрідною сестрою спадкодавиці. Нотаріусом отримано повний витяг з ДРАЦС щодо актового запису про шлюб ОСОБА_3 з ОСОБА_9 та повний витяг з ДРАЦС щодо актового запису про шлюб ОСОБА_10 з ОСОБА_11 . В той же час, за пошуком в ДРАЦС відсутня інформація щодо актових записів про народження ОСОБА_7 та ОСОБА_12 . З підстав неподання заявницею свідоцтва про народження ОСОБА_7 та свідоцтва про народження ОСОБА_12 , з огляду на що неможливо встановити родинні зв`язки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , приватним нотаріусом ХМНО Феденко М.В. 27 липня 2024 року було прийняте рішення про відмову у видачі свідоцтва про спадщину, про що винесено відповідну постанову. Представником заявниці, адвокатом Іщенко Ю.В., був направлений адвокатський запит до органів РАЦС та Державного архіву Харківської області щодо можливості отримання даних з реєстру, які б документально підтверджували факт споріднення між двоюрідними сестрами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Згідно відповіді відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, за отриманням інформації стосовно народження ОСОБА_7 та ОСОБА_12 необхідно звертатися до Державного архіву Харківської області. 06.02.2025 до Державного архіву Харківської області надісланий адвокатський запит щодо отримання актових записів про народження ОСОБА_12 та ОСОБА_7 , однак на теперішній час відповіді не надходило. Таким чином, виникла необхідність встановлення факту родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є двоюрідними сестрами, в судовому порядку, що є необхідною умовою для реалізації заявницею свого права на спадкування за законом, в зв`язку з чим, звернулась до суду із даною заявою.

Ухвалою суду від 18.03.2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами окремого провадження.

Ухвалою суду від 28.04.2025 року залучено до участі у справі заінтересовану особу Харківську міську раду.

25.06.2025 року до суду від представника Харківської міської ради Бабак О.В. надійшло клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду. В клопотанні зазначено, що Харківська міська рада заперечує проти задоволення заяви, оскільки у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно за його місцезнаходженням. Таким чином, внаслідок відсутності дійсних спадкоємців (за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини тощо) після смерті ОСОБА_2 у органу місцевого самоврядування виникає обов`язок щодо звернення до суду із відповідною заявою про визнання спадщини (квартири АДРЕСА_1 ) відумерлою та її передачі у комунальну власність. Представник зазначив, що Харківська міська рада заперечує проти задоволення заяви, у зв`язку із тим, що наявний спір про право просив залишити заяву ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення заяви без розгляду.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Ніколаєв В.О., думку якого підтримала заявниця, заперечував проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість.

Представники заінтересованих осіб в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у визначеному законом порядку.

Заслухавши пояснення заявника та її представника, дослідивши клопотання Харківської міської ради та матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану.

При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення, в окремому провадженні можливе при умові, що факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пленум Верховного Суду України у п. 1 Постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995року №5 роз`яснив, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 3 цієї Постанови у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18 (провадження № 61-18230св19), від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19 (провадження № 61-14968св20).

З огляду на викладене, слід дійти висновку про те, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є зміст суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2, 3 ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Статтею 338ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Зі змісту заяви про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 слідує, що встановлення вказаного факту необхідне заявниці, зокрема, для реалізації заявницею свого права на спадкування за законом

Харківська міська рада заперечує проти заявлених ОСОБА_1 вимог та не визнає за нею право на спадкування після смерті ОСОБА_2 , оскільки внаслідок відсутності дійсних спадкоємців (за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини тощо) після смерті ОСОБА_2 у органу місцевого самоврядування виникає обов`язок щодо звернення до суду із відповідною заявою про визнання спадщини (квартири АДРЕСА_1 ) відумерлою та її передачі у комунальну власність у відповідно до вимог ст. 1277 ЦК України, а тому суд вважає, що між Харківською міською радою та заявником наявний спір про право.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи суддя залишає заяву без розгляду.

Отже, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, слід залишити без розгляду, роз`яснивши заявниці, що вона вправі звернутися до суду із позовом на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.293, 294, 315, 258-260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника заінтересованої особи Харківської міської ради Бабак О.В. про залишення заяви без розгляду задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко Марина Володимирівна, Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин залишити без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 26.06.2025 року.

Головуючий суддя О.В. Спесивцев