26.06.2025 Справа № 363/2333/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Ходасевич Д.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгорода за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

01.05.2025 року позивач ОСОБА_1 , звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним позовом, в якому просив розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_2 , який зареєстрований 27.07.2010 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним центром розвитку сім`ї, актовий запис за №1682. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27.07.2010 року між сторонами укладено шлюб, від якого вони мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, спільне життя у сторін не склалося, проживши 14 років в шлюбі з`ясувалось, що вони мають різні моральні цінності і принципи, мають різноспрямовані характери і погляди на шлюб та сім`ю. Всі ці обставини призвели до фактичного припинення шлюбних відносин, спільного господарства сторони не ведуть та проживають окремо. Позивач зазначає, що через відсутність взаєморозуміння та спільних інтересів, подальше збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін. На підставі викладеного, позивач прийшов до висновку, що його з відповідачкою сім`я розпалася, а зберегти її або примиритися є неможливим.

Ухвалою суду від 09.05.2025 року зазначена позовна заява прийнята до розгляду, по ній відкрито провадження, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Сторони в судове засідання не з`явились, при цьому надали до суду заяви, в яких просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позивач на позовних вимогах наполягав, відповідачка їх визнала.

Крім того, відповідачка спрямувала до суду заяву, в якій просила з метою забезпечення найкращих інтересів їх спільної з позивачем дитини прийняти домовленості між нею та позивачем, щодо участі у вихованні, визначення місця проживання та утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Таким чином, зважаючи на те, що позивач та відповідачка були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, спрямували до суду заяви, в яких просили розглянути справу без них, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності сторін по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. А відтак, оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали поданої позовної заяви, суд приходить до наступного:

Відповідно до ст. 3 СК України - сім`я є первинним та основним осередком суспільства, яка створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких,

що не суперечать моральним засадам суспільства.

Частина 1 ст. 21 СК України зазначає, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, передбачено ч. 1 ст. 24 СК України.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, що досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України - шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Частина 3 ст. 105 СК України зазначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Так, ч 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частина 2 ст. 112 СК України зазначає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України - у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, що набрало законної сили.

Вирішуючи питання про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і може бути припинений внаслідок його розірвання.

Зі змісту свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що 27.07.2010 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї зареєстровано шлюб, про що 27.07.2010 року складено відповідний актовий запис за №1682 та видане відповідне свідоцтво. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 ».

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 10.02.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вишгородського районного управління юстиції у Київській області - у сторін по справі ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син - ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що спільне життя у сторін не склалося, вони мають різні моральні цінності і принципи, мають різноспрямовані характери і погляди на шлюб та сім`ю. Всі ці обставини призвели до фактичного припинення шлюбних відносин, спільного господарства сторони не ведуть та проживають окремо. Через відсутність взаєморозуміння та спільних інтересів подальше збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, сім`я розпалася, а зберегти її або примиритися є неможливим.

Таким чином, суд вважає встановленим, що заява позивача про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і, що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Щодо заяви відповідачки про прийняти домовленості між нею та позивачем, щодо участі у вихованні, визначення місця проживання та утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд зазначає про наступне:

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України - суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з поданою позовною заявою, позивач ОСОБА_1 просив лише розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачкою, остання вказані вимоги визнала, про що надала суду заяву. Інших вимог, зокрема щодо визначення участі у вихованні дитини, її місця проживання чи порядку її утримання, у межах цієї справи ОСОБА_1 не заявлено. А відтак, суд не має правових підстав для надання оцінки або прийняття рішення з питань, які не є предметом заявленого позову.

Разом з тим, наявність домовленостей між сторонами щодо зазначених відповідачкою питань не позбавляє її права звернутися до суду з відповідною позовною заявою, в порядку цивільного судочинства, у разі виникнення спору.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 105, 110, 112, 115 СК України, суд -,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 27.07.2010 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис за №1682, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Головуюча суддя О.П. Дьоміна