Справа № 303/4028/25
УХВАЛА

03 липня 2025 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі головуючого судді Заболотного А.М.

секретар судового засідання Желізняк К.П.,

за участі представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань в м. Мукачево в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.05.2025 року (головуючий суддя Монич В.О.) позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

16.06.2025 року на підставі розпорядження керівника апарату Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області № 37/01.2-01 від 16.06.2025 року призначено повторний автоматизований розподіл усіх судових справ, що перебувають на розгляді судді Монича В.О.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.06.2025 року цивільна справа передана на розгляд судді Заболотному А.М.

Ухвалою судді від 17.07.2025 року постановлено цивільну справу прийняти до провадження. Розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 03.07.2025 року.

02.07.2025 року від відповідача ОСОБА_4 до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що позов ОСОБА_3 подано до суду та підписано її представником ОСОБА_1 . Разом з тим, адвокат Криворучко Л.С. відповідно до рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 28.08.2024 року позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України. При цьому, постановою Верховного Суду від 14.05.2025 року (справа № 260/5758/24) скасовано ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 23.09.2024 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 року та відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову. Таким чином судові рішення, що були підставою для поновлення права на зайняття адвокатської діяльність скасовані, а рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 28.08.2024 року залишається в силі.

Таким чином, позовну заяву подано та підписано особою, яка не має права її підписувати.

Крім того, у клопотанні також зазначається про те, що позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України так як позовна заява подана до суду у вигляді PDF-файлу через систему «Електронний суд», що є порушенням процесуального законодавства.

Зазначене в сукупності, з позиції відповідача, є підставою для залишення позову без розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, її представник, адвокат Криворучко Л.С., в судовому засіданні проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду заперечила. При цьому пояснила, що вона є діючим адвокатом, має право на заняття адвокатською діяльністю, уповноважена представляти позивача у цій справі, що підтверджується відповідним ордером, інформацією з Єдиного реєстру адвокатів України та судовими рішеннями. Щодо іншого зазначила, що позовна заява подана до суду через систему «Електронний суд» у належний процесуальний спосіб.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, його представник, адвокат Кунак Н.О., в судовому засіданні клопотання про залишення позову без розгляду підтримала, просила його задовольнити з наведених в ньому підстав.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши в межах необхідного матеріали цивільної справи, суд робить висновок про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч. 7 ст. 177 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Позовна заява подана до суду за допомогою системи «Електронний суд» та підписана Криворучко Л.С. До позовної заяви додано ордер серії АА № 1583670, дата видачі ордера 28.05.2025 року на надання правової допомоги ОСОБА_3 адвокатом Криворучко Л.С.

В свою чергу відповідач ОСОБА_4 стверджує, що ОСОБА_1 не має права на зайняття адвокатською діяльністю.

З Єдиного реєстру адвокатів України судом встановлено, що крайня інформація в графі «Інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю» говорить про таке: «Право на заняття адвокатською діяльністю поновлено згідно ч. 4 ст. 32 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 19.02.2025 на підставі рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 у справі № 260/5758/24, яке набрало законної сили 19.02.2025 року.

З Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 року (справа № 260/5758/24) рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 року залишено без змін. Постанова набрала законної сили з моменту її проголошення. В свою чергу рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 року визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 28.08.2024 року, яким адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Постановою Верховного Суду від 14.05.2025 року (справа № 260/5758/24), на яку вказує відповідач, та якою скасовано ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 23.09.2024 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 року, вирішувалося питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову в межах розгляду адміністративної справи, в той час як постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 року, що набрала законної сили, адміністративна справа розглянута по суті із вказаним вище результатом.

Встановленим спростовуються доводи сторони відповідача про відсутність в адвоката Криворучко Л.С. права на заняття адвокатською діяльністю.

Відтак адвокат Криворучко Л.С. додала до позову належно оформлені документи на підтвердження її повноважень щодо представництва позивача у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області та встановлено наявність у неї права на заняття адвокатською діяльністю.

Щодо невідповідності позовної заяви вимогам ЦПК України слід зазначити про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5, 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно з п. 24-27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Встановлено, що позовну заяву від імені позивача подано до суду за допомогою системи «Електронний суд» адвокатом Криворучко Л.С. Позовна заява в системі «Електронний суд» відображається із розширенням «PDF».

У зв`язку з цим суд враховує, що для подачі цього позову адвокат Криворучко Л.С. увійшла до власного електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» за допомогою електронного ключа та після цього підписала всі документи шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису, що надійшли до суду.

Таким чином, суд робить висновок про те, що позовна заява та додатки до неї підписані кваліфікованим електронним підписом їх автора, подані до суду за допомогою системи «Електронний суд» у належним процесуальний спосіб.

У постанові Верховного Суду від 25.03.2025 по справі № 380/25348/23, на яку посилається відповідач, суд касаційної інстанції в описовій частині постанови (з посиланням на п. 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та п. 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС) вказав, що всупереч приписів ч. 10 ст. 44 КАС України відзив на касаційну скаргу не підписаний, а тому не може бути прийнятий до уваги при розгляді справи.

Проте такий висновок Верховного Суду не є висновком щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, який підлягав би врахуванню іншими судами при вирішенні подібних спорів.

Додатково суд враховує те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права. Відмова суду в прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист, яке згідно з ст. 64 Конституції України не може бути обмежене, навіть в умовах воєнного стану (див. ухвалу Верховного Суду від 22.06.2022 року в справі № 204/2321/22 (провадження № 61-4845св22), п. 7.46 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 року в справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22)).

Гарантування кожному права на судовий захист та заборона обмеження в такому праві, в тому числі в умовах інтенсивної діджиталізації суспільства, повномасштабної збройної агресії проти України російської федерації та введення воєнного стану на всій території України, хоча б з точки зору найвищої соціальної цінності життя та здоровя людини, спонукають до сприяння в забезпеченні плюралізму способів звернення до суду, а не їх обмеження судами (див. ухвалу Верховного Суду від 22.06.2022 року в справі № 204/2321/22 (провадження № 61-4845св22)).

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20.02.2014 року).

Також, Європейський суд з прав людини зауважив, що «зобов`язання використовувати електронний зв`язок для звернення до апеляційного суду має на меті гарантувати належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності шляхом прискорення, полегшення та підвищення надійності процедурних обмінів. Усвідомлюючи бум дематеріалізації правосуддя в державах-членах і виклики, пов`язані з цим, Суд переконаний, що цифрові технології можуть сприяти кращому відправленню правосуддя і бути поставленим на службу правам, гарантованим статтею 6 § 1 Конвенції тому Суд погоджується, що така мета є законною» (CASE OF XAVIER LUCAS v. FRANCE, 15567/20 § 46, ЄСПЛ, від 09.06.2022 року).

Підсумовуючи, суд виснує про відсутність підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 14, 43, 175, 177, 258-260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала оформлена в порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України (Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання).

Суддя А.М.Заболотний