справа № 470/903/24
провадження № 61-7160ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу Фермерського господарства «ВІКТАН» на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 січня 2025 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року у справі за позовом Фермерського господарства «ВІКТАН» до ОСОБА_1 про визнання укладеними додаткових угод,
У жовтні 2024 року Фермерське господарство «ВІКТАН» (далі - ФГ «ВІКТАН») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання укладеними додаткових угод.
Рішенням Березнегуватського районного суду Миколаївської області

від 15 січня 2025 року, залишеним без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.

02 червня 2025 року засобами поштового зв`язку голова ФГ «ВІКТАН»

Круглий І. І. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 січня 2025 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року.

Вказана касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку, яке мотивовано тим, що 21 травня 2025 року в межах строків, передбачених статтею 390 ЦПК України, ФГ «ВІКТАН» було подано касаційну скаргу. Ухвалою Верховного Суду від 26 травня 2025 року касаційну скаргу повернуто заявнику, оскільки в касаційній скарзі не викладені передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави касаційного оскарження. Водночас скаргу подано вчасно, без порушення встановленого процесуального строку, а в діях заявника відсутні ознаки зловживання процесуальними правами.

Однак, наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 жовтня 2020 року в справі

№ 9901/32/20 виснувала, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку з пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

У постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року в справі № 560/14349/23 зазначено, що Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася до суду, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що Миколаївським апеляційним судом прийнято постанову 16 квітня 2025 року. Тобто останнім днем касаційного оскарження даної постанови є 16 травня 2025 року.

15 травня 2025 року Жмурко О. М. в інтересах ФГ «ВІКТАН» вперше звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 січня 2025 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 19 травня 2025 року касаційну скаргу визнано неподаною та повернуто заявнику, оскільки особою, яка подала касаційну скаргу, не додано доказів стосовно того, що Жмурко О. М. уповноважена представляти інтереси ФГ «ВІКТАН» у Верховному Суді.

21 травня 2025 року Жмурко О. М. в інтересах ФГ «ВІКТАН» друге подала касаційну скаргу на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 січня 2025 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 26 травня 2025 року касаційну скаргу визнано неподаною та повернуто заявнику, оскільки в касаційній скарзі не викладені передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави касаційного оскарження.

Однак, повернення неодноразово поданих ФГ «ВІКТАН» касаційних скарг, які не відповідали вимогам процесуального закону, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, не свідчить про наявність підстав для поновлення пропущеного строку.

Повернення касаційних скарг відбулося із причин, які повністю залежали від ФГ «ВІКТАН», що позбавляє суд можливості оцінювати такі причини пропуску строку поважними, відповідно до висновків, наведених у постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року в справі № 200/3692/21 (провадження № К/990/17155/23).

У зв`язку з тим, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі

3028 грн.

Предметом касаційного оскарження є дві вимоги немайнового характеру (визнання укладеними додаткових угод між ФГ «ВІКТАН» та ОСОБА_1 до договору оренди від 06 липня 2017 року щодо земельної ділянки площею 4,0884 га з кадастровим номером :20:000:0051, та щодо земельної ділянки площею 1,8540 га з кадастровим номером :20:000:0086).

Ураховуючи викладене, заявник за подання касаційної скарги має сплатити судовий збір у розмірі 12 112 (3028 грн х 2) х 200 %).

Оскільки до касаційної скарги заявником додано квитанцію

№ М44Е-KD65-1ZAE від 14 травня 2025 року про сплату судового збору в розмірі

3082,50 грн, то заявнику необхідно доплатити 9 029,50 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

В порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Фермерського господарства «ВІКТАН» на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 січня 2025 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 16 квітня 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині наведення поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження заявниці буде відмовлено у відкритті касаційного провадження, а в разі невиконання вимог іншої частини даної ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська