Справа № 296/648/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви без розгляду

03 липня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Л. М., ознайомившись із заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» про виправлення описки у виконавчому листі,

В С Т А Н О В И Л А:

02 липня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира через підсистему «Електронний суд» надійшла заява ТзОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» про виправлення описки у виконавчому листі. Заява підписана представником ТзОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Єрмак А. В.

Дослідивши матеріали заяви приходжу до висновку, що заява про виправлення описки у виконавчому листі не може бути прийнята судом до провадження з огляду на невиконання заявником процесуальним вимог, встановлених ст. 183 Цивільно-процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Процесуальний закон розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Згідно з ч. 1 та 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акту органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, сформованої в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи у цивільному судочинстві можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.11.2024 по справі № 910/16580/23 конкретизувала власний висновок, викладений в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20, дійшовши висновку про те, що крім керівника і члена виконавчого органу, особами, через яких можливе самопредставництво, можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юрособи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). Якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).

На підтвердження повноважень представника Єрмак А. В. до заяви додано довіреність від 20 лютого 2025 року, яка сформована в «Електронному суді», в порядку передоручення від Теплюк Л. В., яка діє на підставі довіреності від 18 лютого 2025 року.

Документи, які додані до заяви, не містять відомостей про те, що Єрмак А. В. є працівником ТзОВ «Споживчий центр» з відповідними повноваженнями на звернення до суду, оскільки такі повноваження діяти від імені товариства у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що Єрмак А. В. уповноважена діяти у порядку самопредставництва в інтересах ТзОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» в цій справі. Крім того, в матеріалах позову відсутня посадова інструкція/контракт, тощо, в яких визначено коло повноважень Єрмак А. В. діяти від імені ТзОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів».

Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, заява про виправлення описки у виконавчому документів не відповідає вимогам ч. 2 ст. 183 ЦПК України, що у відповідності до ч. 4 ст. 183 ЦПК України є підставою для повернення заяви без розгляду заявнику.

На підставі наведеного, керуючись ч.4 ст.183 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» про виправлення описки у виконавчому листі повернути заявнику без розгляду.

Повернення заяви без розгляду не перешкоджає зверненню до суду повторно, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК