Провадження № 2/201/1873/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року Соборний районний суд міста Дніпра

у складі: головуючого судді Батманової В.В.,

за участю секретаря Горбатенко Д.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Маріупольської міської ради, третя особа нотаріус Другої державної нотаріальної контори Матвієнко В.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 07 лютого 2025 року за підсудністю з Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Маріупольської міської ради, третя особа нотаріус Другої державної нотаріальної контори Матвієнко В.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В своєму позові ОСОБА_1 обґрунтовувала вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті чоловіка відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої заробітної плати про яку позивач дізналася випадково. 13 грудня 2024 року позивач звернулась до Другої державної нотаріальної контори в особі нотаріуса Матвієнко В.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що залишилась після ОСОБА_2 , але в результаті розгляду заяви отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 17.12.2024 з підстав пропущення строків про прийняття спадщини.

У зв`язку з перебуванням на тимчасово окупованій території, тривалою процедурою отриманням сповіщення про загибель чоловіка від військової частини та свідоцтва про смерть в органах РАЦС, важким психоемоційним та необізнаністю щодо кінцевих сум виплат позивачем був пропущений строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

У зв`язку з викладеним просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини строком на два місяці після набрання рішенням законної сили.

Позивач надала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила розглянути справу без її участі проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Представник відповідача клопотань і відзиву на позовну заяву суду не надав, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив

Представник Другої державної нотаріальної контори надала заяву в якій просила в подальшому розглядати справу без її участі.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті чоловіка відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої заробітної плати.

13 грудня 2024 року позивач звернулась до Другої державної нотаріальної контори в особі нотаріуса Матвієнко В.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що залишилась після ОСОБА_2 , але в результаті розгляду заяви отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 17.12.2024 з підстав пропущення строків про прийняття спадщини.

Крім позивача у померлого відсутні інші спадкоємці.

У зв`язку з перебуванням на тимчасово окупованій території, тривалою процедурою отриманням сповіщення про загибель чоловіка від військової частини та свідоцтва про смерть в органах РАЦС, важким психоемоційним та необізнаністю щодо кінцевих сум виплат позивачем був пропущений строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому, за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтями 4 ЦК України визначено право звернення до суду за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами статті 5 ЦК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Суд встановив, що строк для прийняття спадщини за законом пропущений ОСОБА_1 , з поважних причин, а тому суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк терміном в три місяці для подання відповідної заяви про прийняття спадщини, з дня набрання цього рішення законної сили.

На підставі, ст.ст. 1270-1272 ЦК України, ст. ст.13, 81, 258, 258, 265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Маріупольської міської ради, третя особа нотаріус Другої державної нотаріальної контори Матвієнко В.Г. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В. Батманова