УХВАЛА

03 липня 2025 року

м. Київ

справа № 295/4194/20

провадження № 61-8103ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 29 липня 2024 року та постанову Житомирськогоапеляційного суду від 26 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Житомирської області Горая Олега Станіславовича, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Акціонерного товариства «Оксі Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Укрфінанс Груп», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмила Василівна, про визнання договорів відступлення права вимоги недійсними, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 29 липня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти вимог відмовлено.

Постановою Житомирськогоапеляційного суду від 26 травня 2025 року апеляційні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 29 липня 2024 року залишено без змін.

25 червня 2025 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 подано касаційну скаргу (надійшла до суду 27 червня 2025 року), в якій просить рішення суду першої та постанову суду апеляційної інстанцій у частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 скасувати, ухвалити у цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки за її подання заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж це встановлено законом.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102,00грн.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої та постанову суду апеляційної інстанцій у частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

У підпункті 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до судукасаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12 - 36гс20), судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Як вбачається з ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 25 лютого 2021 року, судом першої інстанції встановлено, що згідно договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 28 жовтня 2005 року, вартість спірного майна становила 126 250,13 грн.

Проте дані обставини не можуть братися Верховним Судом до уваги, оскільки у вказаному договорі вартість об`єкту нерухомості зазначена станом на 2005 рік, а тому на момент подачі позовної заяви договір купівлі-продажу квартири від 28 жовтня 2005 рокуне визначав вартість спірного майна.

До касаційної скарги заявником додано квитанцію від 25 червня 2025 року № 188568750 про сплату судового збору у розмірі 2 524,00 грн.

Отже, ОСОБА_1 необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна на момент подачі позовної заяви, повідомити ціну позову, і відповідно, підтвердити правильність сплати судового збору за подання касаційної скарги за майнову вимогу.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати докази про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 29 липня 2024 року та постанову Житомирськогоапеляційного суду від 26 травня 2025 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 для усунення недоліків касаційної скарги строк тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько