КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 759/8087/24
Провадження № 2-ві/824/59/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Голуб С.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О. від розгляду цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року у справі за позовом акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Постановою Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2025 року залишено без змін.

19 червня 2025 року ОСОБА_1 подано до суду апеляційної інстанції заяву про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20 червня 2025 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної заяви у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Євграфова Є.П., судді, які входять до складу колегії: Саліхов В.В., Писана Т.О.

21 червня 2025 року заявник надіслав до апеляційного суду заяву про відвід судді Саліхова В.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Саліхова В.В. визнано необґрунтованою, заяву передано для вирішення іншому судді, визначеному в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 червня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Саліхова В.В. відмовлено.

24 червня 2025 року заявник надіслав до апеляційного суду заяву про відвід судді Писаної Т.О. з підстав передбачених, пунктами 3, 5 частини першої статті 36 ЦПК України.

Заявлений відвід обґрунтував тим, що відповідно до протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису (дата та час перевірки: 17.06.2025 10:43:46) постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року підписано лише суддею Євграфовою Є.П., а суддя Писана Т.О. відповідну постанову не підписувала взагалі.

У зв`язку з цим заявник висловлює сумніви у неупередженості та об`єктивності подальшого розгляду справи за участі судді Писаної Т.О. і побоюється вчинення процесуальних зловживань із сторони вказаної судді.

Заявленим відводом судді Писаній Т.О. він має на меті уникнення упередженого ставлення до себе як до інваліда першої групи та подальшої дискримінації при розгляді справи.

Вважає, що суддя Писана Т.О. упереджено ставиться до людей з обмеженнями - інвалідів та здійснює відповідну дискримінацію шляхом зловживання процесуальними засобами.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Писаної Т.О. визнано необґрунтованою, заяву передано для вирішення іншому судді, визначеному в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями на виконання вимог статті 33 ЦПК України питання про відвід вирішується Київським апеляційним судом у складі судді Голуб С.А. без повідомлення учасників справи згідно положень частини восьмої статті 40 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи та проаналізувавши заяву про відвід судді - члена колегії суддів, суд апеляційної інстанції вважає, що підстави для задоволення цієї заяви відсутні, виходячи з такого.

Згідно з частиною другою статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)).

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

У цьому рішенні ЄСПЛ також зазначив, що згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Апеляційний суд виходить з того, що суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотного.

Крім того, сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статті 36 ЦПК України. Зокрема, згідно із пунктами 3, 5 частини першої цієї статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи та є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена за вказаною вище обставиною саме заявником, адже суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних та фактичних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами.

З матеріалів справи вбачається, що наявність підстав, передбачених пунктами 3, 5 частини першої статті 36 ЦПК України, для відводу судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О. від участі у розгляді заяви про роз`яснення заявником не підтверджена.

За змістом заяви ОСОБА_1 про відвід судді Писаної Т.О., заявник не згодний із участю цієї судді в розгляді його заяви про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року по суті спору, мотивуючи непідписанням суддею вказаного судового рішення в електронній формі.

Із постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року в паперовій формі видно, що така підписана усіма членами колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Євграфова Є.П., судді: Саліхов В.В., Писана Т.О. відповідно до вимог статті 259 ЦПК України (а.с. 65, т. 2).

При цьому, станом на час розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2025 року технічні можливості автоматизованої системи документообігу АСЕД «Апеляція», якою користується Київський апеляційний суд, є обмеженими в частині підписання судових рішень всіма членами колегії суддів, постанову суду підписано головуючим суддею в електронній формі відповідно до доступних технічних можливостей АСЕД «Апеляція».

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд, оцінивши наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, констатує відсутність підстав стверджувати, що суддя Київського апеляційного суду Писана Т.О. виявляє особисту упередженість під час апеляційного провадження у цій справі. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм судом апеляційної інстанції підлягає встановленню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність суддів. Вирішальним при цьому є те, чи є побоювання учасника справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

В оцінці процесуальних відносин у цій справі апеляційний суд дійшов висновку про те, що повідомлені ОСОБА_1 обставини не доводять існування об`єктивного критерію, за якого суддя підлягає відводу внаслідок необ`єктивності.

Суд не встановив підстав для сумнівів в особистій неупередженості та безсторонності судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О. під час розгляду цивільної справи № 759/8087/24, а також прямої чи побічної заінтересованості цієї судді у результаті розгляду заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Щодо сумнівів заявника у неупередженості та об`єктивності судді Писаної Т.О. з огляду на наявність у нього статусу інваліда першої групи, то заява про відвід не містить відповідних доказів на підтвердження зазначеного доводу.

Водночас, апеляційний суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді (суддів) від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді (суддів).

За таких обставин доводи ОСОБА_1 не свідчать про наявність підстав, передбачених пунктами, 3 5 частини першої статті 36 ЦПК України, для відводу судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О. від участі у розгляді цивільної справи № 759/8087/24 за його заявою про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року, тому заяву про відвід судді слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 33, 36, 39, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О. від розгляду цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 04 червня 2025 року у справі за позовом акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договоромзалишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.А. Голуб