Справа № 645/2425/25
Провадження № 2/645/1740/25
У Х В А Л А

25 червня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - Шевченко Г.С.,

з участю секретаря судового засідання - Пастушенко К.Р.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представників відповідача - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , треті особи - Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , про усунення від права на отримання державної грошової допомоги, пов`язаної зі смертю військовослужбовця,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просила суд: усунути від права на отримання і виплату одноразової грошової допомоги родинам загиблих при виконанні обов`язків під час проходження військової служби ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батька військовослужбовця ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_4 під час захисту Батьківщини, актовий запис №361 від 08.04.2024.

Ухвалою судді Немишлянського районного суду м. Харкова від 15 квітня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі. Постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

09 червня 2025 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_5 адвоката Годунова В.С. про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування зазначено, що фактично позовні вимоги стосуються позбавлення права відповідача на отримання ОГД у сумі 7,5 млн. грн., отже спір у справі безумовно є майнового характеру, оскільки ці виплати містять конкретний грошовий вимір.

17 червня 2025 року до суду надійшли заперечення представника позивача ОСОБА_2 на вказане клопотання. Представник зазначила, що доводи представника відповідача не відповідають суті позову, нормам чинного законодавства та висновкам Верховного Суду. Відповідно до чинного законодавства, визначення майнового чи немайнового характеру спору базується не лише на кількісній грошовій оцінці вимог, а передусім на предметі спору, що є у цій справі. Позовні вимоги у справі стосуються позбавлення права відповідача на отримання державної грошової допомоги (ОГД), що за своєю природою є немайновим правовідносинами, пов`язаними із соціальними виплатами та допомогою, а не правом власності чи іншим майновим правом. Крім того, в цій справі позивачка не ставить питання про стягнення чи розподіл 7,5 млн. грн і не визначає ціну позову отже, вимога не є грошово вираженою. Сам факт можливості подальшого звернення до суб`єкта владних повноважень не трансформує позов у майновий. Судовий збір при поданні позовів, що стосуються немайнових спорів, визначається окремо, і у разі спорів такого характеру застосовується пільгова або мінімальна ставка відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

У судовому засіданні представники відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 просили задовольнити клопотання та залишити позовну заяву без руху.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 просили відмовити в задоволенні вказаного клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI)).

За змістом ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн); за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 11.06.2020 у справі №917/1369/17, від 16.03.2020 у справі №910/16651/19, від 12.09.2018 у справі №922/3655/16 майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання.

Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

З урахування наведеного вбачається, що майновим позовом (позовна вимога майнового характеру) - є позов, що містить вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо (майно) та за наслідком задоволення якої змінюється обсяг прав учасників спору стосовно відповідного блага. Фактично, за своїм змістом, майновим є позов, який містить вимогу про зміну титулів володіння, користування та розпорядження майном або права вимоги стосовно певного майна, чи в інший спосіб змінює розподіл прав осіб - учасників процесу стосовно майнового блага, яке є предметом спору. На противагу зазначеному, позови, які містять вимоги, які за наслідком їх задоволення не призводять до зміни майнового становища позивача (та інших учасників судового розгляду) є немайновими.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просила суд про усунення відповідача від права на отримання державної грошової допомоги, пов`язаної зі смертю військовослужбовця. На думку суду, вказана позовна вимога є вимогою майнового характеру, оскільки це вимога про захист права, об`єктом якого виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Разом із тим, позивачем при зверненні до суду із вказаним позовом сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., як за позов немайнового характеру (а.с. 1).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно доплатити судовий збір та надати суду платіжний документ про підтвердження сплати судового збору у розмірі 13928,80 грн., який сплачений на реквізити Немишлянського районного суду м. Харкова (актуальні реквізити розміщено на офіційному веб-порталі «Судова влада»).

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 185, 187, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника ОСОБА_5 адвоката Годунова В.С. про залишення позовної заяви без руху - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , треті особи-Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , про усунення від права на отримання державної грошової допомоги, пов`язаної зі смертю військовослужбовця залишити без руху.

Надати позивачу строк - 5 днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 26.06.2025 р.

Суддя Г. С. Шевченко