Справа № 507/856/25
Провадження № 2/507/339/2025
Номер рядка звіту 47
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" липня 2025 р. селище Любашівка
Любашівський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Вужиловського О.В.,
при секретарі судового засідання - Войковській І.П.,
представника позивача - адвоката Тарасенко О.Ю.,
позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження в с. Любашівка Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фермерського господарства «Бутокс» про стягнення матеріальної шкоди та судових витрат,
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
ОСОБА_1 30 квітня 2025 року звернувся до Любашівського районного суду Одеської області із позовом до фермерського господарства «Бутокс» про відшкодування матеріальної шкоди. В обгрунтування своїх вимог, позивач вказує, що він займається утриманням та розведенням бджіл, виробництвом і первиною переробкою продуктів бджільництва. Його пасіка розташована на території Любашівської об`єднаної територіальної громади Подільського району Одеської області, а саме в АДРЕСА_1 . Належна йому пасіка зареєстрована в єдиному реєстрі пасік за №UA51-12-908 та в Любашівській селищній раді Подільського району Одеської області. Станом на 09 квітня 2024 року було проведене чергове клінічне обстеження бджолосімей, хвороби бджіл виявлено не було, на пасіці нараховувалося 120 бджолосімей, про що до паспорту пасіки внесене відповідний запис. 04 травня 2024 року позивач виявив на своїй пасіці масову загибель бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами. З цього приводу Позивач звернувся до Любашівської селищної ради з заявою щодо прохання скликати комісію та здійснити огляд його пасіки для виявлення причин загибелі бджіл.
Статтею 38 Закону України «Про бджільництво» передбачено, що порушення законодавства в галузі бджільництва тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства в галузі бджільництва несуть особи, винні у : неповідомленні (приховуванні) або наданні неправдивої інформації про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин.
В судовому засіданні представник позивача надав аналогічні пояснення та позонві вимоги підтримала в повному обсязі.
Прдеставник відповідача відзиву на позовну заяву не надав, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою від 30 квітня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі та постановлено розгляд справи проводити в загальному позовному провадженні.
11 червня 2025 року підтовче судове засідання закрито та справу призначено до розгляду.
Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.
Позивач є власником пасіки, яка складалась станом на 19.04.2024 року із 120 бджолосімей, що підтверджується ветеринарно-санітарним паспортом пасіки №UA51-12-908 (а.с. 13-14).
Із заяви позивача від 06 травня 2024 року видно, що він виявив загибель бджіл та звернувся до селищної ради для створення комісії щодо обстеження пасіки, відібрання зразків та направлення їх на дослідження з метою визначення причин загибелі бджіл (а.с. 15).
Згідно акту від 06 травня 2024 року комісією Любашівської селищної ради було встановлено факт загибелі бджіл на пасіці позивача. Було встановлено 107 отруєних бджолосімей, відсоток загибелі бджіл становить 20%. У вказаному акті зафіксовано, що найближчими земельними ділянками є земельні ділянки, які перебувають на парвах оренди у фермерського господарства «Бутокс», представник якого підтвердив обробіток полів (а.с. 16-19).
З акту відбору зразків від 06 травня 2025 року видно, що представниками комісії було відібрано зразки бджіл, зразки грунту та земельної маси (горох), на земельній ділянці, що обробляється ф/г «Бутокс» (а.с. 19-20)
Відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №004592п.м./24 від 16.05.2024 року: у збірному зразку підмору бджіл виявлено лямбда-цигалотрин у кількості 42,1 мкг/ кг; клотіанідин 3,1 мкг/кг. у збірному зразку зеленої маси гороху виявлено лямбда-цигалотрин у кількості 242,2 мкг/кг, клотіанідин 1035мгг/кг. у збірному зразку ґрунту виявлено - лямбда-цигалотрин у кількості 97,4 мкг/кгклотіанідин 1363 мгг/кг. У відповідь на адвокатський запит від 02.07.2024 щодо питання надання тлумачення результатам проведених досліджень патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 004592 п.м./24 від 16 травня 2024 року Державним науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи надано відповідь від 09.07.2024 вих№770/11-09 (копія відповіді надана до позову). Згідно наданої відповіді, вбачається наступне: «Під час проведення токсикологічного дослідження, в зразках загиблих бджіл виявлені такі діючі речовини засобів захисту рослин, як клотіанідин та лямбда-цигалотрин, вміст яких згідно нормативних вимог, не допускається. Дані пестициди відносяться до першого класу токсичності для бджіл і можуть викликати загибель до 70% складу бджолосім`ї. Додаткові дослідження зеленої маси та грунту були проведені для підтвердження хімічного токсикозу бджіл, проте у зв`язку з відсутністю максимально допутимих рівнів клотіанідину та лямбдацигалотрину для грунту та зеленої маси результати дослідження носять інформативних характер». (а.с. 21, 23).
З наданого розрахунку позивачем йому спричинені збитки в сумі 552734 грн., а саме:
- Сумарна вартість загиблих робочих бджіл становить - 168933 грн. 36 копійок, та розраховується за формулою: 206,52 грн (вартість меду за 1 кг) х 81,8 кг (маса загиблих робочих бджіл) х 10 (медових одиниць).
- Вартість недоодержаного меду: 206,52 грн (вартість 1 літру станом на травень 2024 року згідно довідки ГУ Статистики Одеської області) * 65 кг (кількість меду з однієї бджолиної сім`ї, зібрана пасічниками Одещини за сезон 2024 року) * 107 сімей бджіл (загальна кількість бджолосімей, що перебувала на пасіці) * 20% (кількість загиблих сімей) = 287269,32 гривні.
Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
Відповідно до ст. 81 КПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до статті 50 Конституції України, кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Згідно статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до статті 1 Земельного кодексу України, використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Згідно до норм статті 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані додержувати правил транспортування, зберігання і застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив, нафти і нафтопродуктів, токсичних хімічних речовин та інших препаратів, з тим щоб не допуститизабруднення ними або їх складовими навколишнього природного середовища і продуктів харчування.
Статтею 30 Закону України «Про бджільництво» передбачено, що юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону. У процесі сільськогосподарської діяльності, лісових користувань, проведення геологорозвідувальних робіт, видобування корисних копалин, визначення місць випасання і прогону сільськогосподарських тварин, розроблення туристських маршрутів та організації місць відпочинку населення, проведення військових навчань і маневрів, навчань з цивільної оборони населення, випробовувань будь-якої техніки повинні передбачатися і здійснюватися заходи щодо збереження ареалів розселення бджіл. Забороняється проводити оранку та будь-яким іншим чином руйнувати медоносні угіддя, застосовувати засоби захисту рослин, стимулятори їх росту, мінеральні добрива, інші препарати та здійснювати будь-які роботи, що можуть призвести до фізичного знищення бджіл під час медозбору. Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.
Статтею 38 Закону України «Про бджільництво» передбачено, що порушення законодавства в галузі бджільництва тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства в галузі бджільництва несуть особи, винні у : неповідомленні (приховуванні) або наданні неправдивої інформації про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, що передбачено ст. 39 Закону України «Про бджільництво», а спори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку (ст. 40 цього ж Закону).
Відповідно до статті 20 Закону України «Про пестициди та агрохімікати», порушення законодавства про пестициди і агрохімікати тягне за собою цивільну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством.
Відповідальність несуть особи, винні у: приховуванні або перекрученні інформації, що могло спричинити або спричинило загрозу життю та здоров`ю людини, а так само майну і навколишньому природному середовищу; забрудненні пестицидами і агрохімікатами понад допустимі рівні сільськогосподарської сировини, кормів, харчових продуктів, ґрунту, води, повітря; порушенні регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування пестицидів і агрохімікатів.
Державними санітарними правилами, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві» передбачено: п.6.1.7. Завчасно, але не менше ніж за дві доби до початку проведення кожної хімічної обробки, адміністрація господарств сповіщає населення, власників суміжних сільськогосподарських угідь та об`єктів про місця, строки і методи застосування пестицидів. У період проведення робіт у радіусі 200 м від меж ділянок, що обробляються, повинні бути встановлені попереджувальні написи.
Відповідно розділу ІІ Інструкції, отруєння бджіл засобами захисту рослин може настати внаслідок недотримання суб`єктами господарювання встановлених регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування засобів захисту рослин. Ступінь небезпеки засобів захисту рослин для бджіл визначається з урахуванням їх класу небезпечності, класифікації за цільовим призначенням (інсектицид, фунгіцид, гербіцид, десикант тощо), препаративної форми і способу застосування.
Отруєння бджіл засобами захисту рослин також може бути спричинене: 1) неповідомленням або несвоєчасним повідомленням власників пасік про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування; 2) наданням неповної інформації про заплановане застосування засобів захистурослин і необхідні обмеження.
Згідно п. 4. розділу ІІІ Інструкції, фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані завчасно повідомляти органи місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин шляхом надання повідомлення про застосування засобів захисту рослин (далі - завчасне повідомлення) за три доби до запланованого їх застосування. п. 5 та 6 розділу ІІІ Інструкції визначено, що завчасне повідомлення подається фізичною особою та суб`єктами господарювання до органів місцевого самоврядування, на адміністративній території яких (з урахуванням відстані 10 кілометрів від зовнішнього периметру території застосування засобів захисту рослин) планується застосування засобів захисту рослин.
Завчасне повідомлення повинно містити таку інформацію: дата і час початку робіт із застосування засобів захисту рослин; територія майбутнього застосування засобів захисту рослин (площа (га), кадастровий номер (за наявності), місце знаходження ділянки тощо); назва препарату, діючі речовини та клас небезпеки запланованих до застосування засобів захисту рослин; спосіб (метод) застосування засобів захисту рослин; терміни ізоляції бджолиних сімей відповідно до класу небезпеки засобів захисту рослин; прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) для фізичних осіб або повне найменування для суб`єктів господарювання; дані для зв`язку з фізичними особами та суб`єктами господарювання (номер телефону та адреса електронної пошти); відомості про сільськогосподарську культуру, що обробляється засобами захисту рослин.
Відповідно до лабораторних досліджень, у своїй господарській діяльності для обробки рослин гороху відповідач використав інсектициди лямбда-цигалотрин та клотіанідин, які відносяться до І класу небезпеки для бджіл.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичноїособи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 1 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Частиною 5 цієї ж статті визначено, що особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.
Таким чином, протиправна поведінка відповідача полягає у неповідомленні (приховуванні) інформації про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин, а саме: 1) не надання завчасного повідомлення до органів місцевого самоврядування про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування, що є порушенням п. 4 розділу ІІІ Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин. 2) не сповіщення населення, власників суміжних сільськогосподарських угідь та об`єктів про місця, строки і методи застосування пестицидів шляхом розміщення не менше ніж за дві доби до запланованої обробки у радіусі 200 м від меж ділянок, що обробляються попереджувальних написів, що є порушенням п.6.1.7. Державних санітарних правил, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві».
Причино-наслідковий зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача та механізмом потрапляння пестицидів на бджіл з пасіки позивача полягає у тому, що пасіка позивача розміщена в межах радіусу польоту бджіл від поля з рослинами гороху, а саме на відстані біля одного кілометра), яке було оброблено хімічними речовинами з порушенням відповідачем законодавства щодо порядку застосування засобів захисту рослин. Якщо б відповідач надав завчасне повідомлення до органів місцевого самоврядування про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин, встановив у радіусі 200 м від меж ділянок, щообробляються, попереджувальні написи, це запобігло би загибелі бджіл та завданню майнової шкоди позивачу. Позивач зміг би завчасно зреагувати та ізолювати бджіл на час проведення обробки.
Таким чином, на думку суду, позивачем доведено належними та допустими доказами неправомірність дій відповідача щодо обробітку поля гороху хімічними речовинами внаслідок яого настала смерть бджолосімей, а тому відповідач повинен відшкодувати позивачу заподіяні збитки.
За таких обставин суд вважає, що позивачем доведено неправомірнійсть дій відповідача, розмір спричинених збитків та причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та спричиненими збитками, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню
Розподіл судових витрат.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивач при зверненні до суду сплатив 4421 грн. 90 коп. судового збору, що підтверджується квитанцією, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, а тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в сумі 4421 гнрн. 90 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 263-268 ЦПК України, суд -
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до фермерського господарства «Бутокс» про стягнення матеріальної шкоди та судових витрат - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заязаявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2
Суддя: Вужиловський О.В.