1Справа № 336/1000/25 2/335/2287/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2025 року м.Запоріжжя
Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі головуючого судді Алєксєєнка А.Б., за участю секретаря судового засідання Ігнатенко Г.Ю., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оріхівської міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, -
19 травня 2025 року до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла цивільна права за позовом ОСОБА_1 до Оріхівської міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом.
Ухвалою судді від 19 травня 2025 року було відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, сторонам надано строк для подання заяв по суті справи, призначено у справі підготовче засідання. Витребувано від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Кияниці Оксани Володимирівни матеріали спадкової справи №6/2024 заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
30 травня 2025 року на виконання ухвали від 19 травня 2025 року приватним нотаріусом ЗМНО Кияницею О.В. надіслано до суду копію спадкової справи №6/2024 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .
Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце підготовчого засідання до суду не прибув, подав заяву у якій просив розгляд справи провести за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідачі про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлялись судом у встановленому законодавством порядку, проте у підготовче судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили, заяв про відкладення, або про розгляд справи за її відсутності, а також відзиву на позов не подали.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку про те, що дана справа не підсудна Вознесенівському районному суду міста Запоріжжя з наступних підстав.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Аналогічні положення закріплені в частині першій статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція. Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна. Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.
Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.
Водночас, відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної її частини.
Як вбачається із позовної заяви, у даній справі позивач просить встановити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка складається з частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
З поданої позивачем до приватного нотаріуса ЗМНО Кияниці О.В. заяви про прийняття спадщини вбачається, що після смерті ОСОБА_1 залишилось спадкове майно, яке не увійшло до спадкового майна за заповітом, а саме: квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Вказані обставини також підтверджуються інформацією отриманої судом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №1393652 від 20.05.2025 відповідно до якої за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на двокімнатну квартиру, загальною площею 50,0 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , що також підтверджуються копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.01.2009 Серія НОМЕР_1 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 20.01.2009 №21604206, які наявні в матеріалах спадкової справи.
Таким чином, звертаючись до суду з вказаним позовом позивач просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_1 на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Тобто, вимоги позивача нерозривно пов`язані із можливістю реалізації права на спадкування вищеваказаного нерухомого майна.
Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.
У своїй постанові від 16.02.2021 (справа 911/2390/18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.
Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування при пред`явленні позову інших норм, що регулюють інші види територіальної підсудності, передбачені у статтях 27 - 29 ЦПК України.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
За наведених обставин, враховуючи, що предметом спору у даній справі є визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом для подальшої реалізації права позивача на спадкування нерухомого майна, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , вказана справа підлягає розгляду за правилами виключної підсудності, тобто за місцем знаходження нерухомого майна.
Відповідно до Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020, яка набрала законної сили 19.07.2020 року, в Запорізькій області ліквідовано Оріхівський район та утворено Пологівський район (з адміністративним центром у місті Пологи) та відповідним складом.
До набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020, м.Оріхів було адміністративним центром Оріхівського району Запорізької області.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який було неодноразово продовжено та продовжує діяти до теперішнього часу.
Згідно з п.3-1. «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про судоустрій і статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.
Таким чином розгляд вказаної справи за загальними правилами підсудності належить до територіальної юрисдикції Оріхівського районного суду Запорізької області.
Розпорядженням голови Верховного Суду від 10.05.2022 № 29/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Оріхівського районного суду Запорізької області на Шевченківський районний суд м.Запоріжжя.
Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно із ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; нормативно-правовий акт, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.
Відповідно до частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України).
Отже, суд повинен суворо дотримуватися правил підсудності.
Враховуючи недопустимість порушення правил щодо виключної підсудності, а також той факт, що у разі розгляду вказаної цивільної справи, суд, до якого направлено справу з порушенням правил підсудності, позбавляє сторін провадження права на розгляд справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, не допускаючи спору про підсудність справ між судами, вважаю за необхідне направити матеріали вказаної справи для розгляду до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя.
Керуючись ст.ст. 30, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 02 липня 2025 року.

Суддя: А.Б.Алєксєєнко