___________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-о/947/359/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

02.07.2025 року м. Одеси

Суддя Київського районного суду міста Одеси Скриль Ю.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , про визнання документу таким, що підтверджує факт укладання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

11червня 2025 року до Київського районного суду м. Одеси звернулась ОСОБА_1 з заявою про визнання документу таким, що підтверджує факт укладання шлюбу, а саме:

- визнати свідоцтво про шлюб, видане 18 липня 1984 року РАЦСОМ м. Томськ між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , таким, що підтверджує факт укладання шлюбу, попри відсутність підпису посадової особи;

-дозволити використання вказаного документу для подальшого подання до державних органів України, зокрема до Пенсійного фонду.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа передана судді Скриль Ю.А.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У ч. 1 ст. 315 ЦПК України, йдеться про умови, за яких можливе встановлення юридичних фактів. До таких умов віднесено: встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення у особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; коли законом не визначено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати документ, що посвідчує юридичний факт; встановлення факту не посвідчується з наступним вирішенням спору про право.

Звертаючись з заявою до суду, про визнання документу таким, що підтверджує факт укладання шлюбу, ОСОБА_4 не зазначила мету встановлення даного факту.

Відповідно до пункту 1частини 1 статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою.

У даному випадку суду незрозуміло, а в заяві не чітко вказано, з якою метою заявник просить суд встановити даний факт.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Нормами процесуального законодавства не передбачено права суду за власною ініціативою залучати до участі у справі заінтересованих осіб.

Таким чином, звертаючись до суду з вказаною заявою, ОСОБА_4 не залучила до участі у справі заінтересовану особу.

У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказується, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, які мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема з`ясувати, які фізичні особи чи організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявнику та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Суд роз`яснює, що до заінтересованих осіб віднесено:

1) осіб, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню;

2) організації і установи, в яких заявник реалізовуватиме рішення про встановлення юридичного факту, тобто в яких будуть здійснені права осіб, що виникли внаслідок судового встановлення юридичного факту.

Саме ці групи заінтересованих осіб притягуються до участі у справах окремого провадження. Права заінтересованих осіб перебувають у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту своєчасно заявити про порушення чи оспорювання їх суб`єктивних прав у зв`язку із встановлюваним судом фактом.

Водночас відсутність у заяві чітко сформульованої мети встановлення вказаних фактів не дає змоги з`ясувати, на виникнення яких саме прав чи обов`язків спрямоване встановлення таких фактів, де саме заявники мають намір використати рішення суду у разі задоволення їх заяви. Відтак заявниками не визначено, яке саме юридичне значення для заявників має встановлення відповідних фактів, що в свою чергу позбавляє суд можливості визначити коло заінтересованих осіб у справі.

Відсутність зазначеної у заяві мети також не дає можливості суду визначити наявність чи відсутність спору, відповідно - можливість розгляду вимог заяви у порядку окремого провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до п.п.4 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви у справах окремого провадження сплачується судовий збір у виді 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Відповідно до частини 3 до статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У даному випадку заявник звернулася до суду з двома вимогами немайнового характеру, проте судовий збір сплачено лише за одну вимогу у розмірі 605.60 грн.

Отже заявниці слід доплатити судовий збір у розмірі: 605,60 грн, ще за одну вимогу, за такими реквізитами: Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101;Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526;Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.);Код банку отримувача (МФО)- 899998;Рахунок отримувача - UA0015756;Код класифікації доходів бюджету: 22030101;Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача),Київський районний суд м. Одеси(назва суду, де розглядається справа).

Також, суд звертає увагу на п.2 прохальної частини «Дозволити використання вказаного документу для подальшого подання до державних органів України, зокрема до Пенсійного фонду» та просить заявницю конкретизувати вимоги та надати ідентифікаційний код.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , про визнання документу таким, що підтверджує факт укладання шлюбу залишити без руху.

Повідомити заявницю про необхідність виправити зазначені недоліки заяви, а саме: залучити до участі у справі зацікавлену особу, зазначити мету встановлення даного факту, конкретизувати вимоги та доплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн, надати ідентифікаційний код, на протязі п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити заявниці, що інакше заява буде вважатись неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю. А. Скриль