Провадження № 2/369/1129/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.2025 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 369/17692/23 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Служба у справах сім`ї та дітей Гатненської територіальної громади Фастівського району Київської області про захист житлових прав малолітньої дитини та визнання правочину недійсним щодо відчуження нерухомого майна (житла малолітньої дитини),

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про захист житлових прав малолітньої дитини та визнання правочину недійсним щодо відчуження нерухомого майна (житла малолітньої дитини) та просив суд визнати недійсним правочин договори дарування нерухомого майна серія та номер: 8147, виданий 15.11.2019, серія та номер: 8148, виданий 15.11.2019 та на підставі цього скасувати: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49707531 від 15.11.2019 18:41:29, приватний нотаріус Леденьов Іван Сергійович, Києво-Святошинський районний нотаріальний округ, Київська обл та Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49707657 від 15.11.2019 18:57:03, приватний нотаріус Леденьов Іван Сергійович, Києво-Святошинський районний нотаріальний округ, Київська обл (Додаток 9), як такий що позбавляє дитину законних прав на користування житлом (ч. 6 ст. 203 ЦК України). Разом з позовом було надано заяву про забезпечення позову.

Розгляд справи було призначено на 25.06.2025 року на 10:45 год.. 25.06.2025 року у підготовчому судовому засіданні судом оголошено про проголошення відповідного судового рішення у справі 30.06.2025 року о 12:00 год.

25.06.2025 року після підготовчого судового засідання позивачем ОСОБА_1 до суду подана заява про забезпечення позову у цивільній справі № 369/17692/23.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову позивач зазначив, що предметом спору по даній справі є скасування договору дарування майна: АДРЕСА_1 . Зазначена нерухомість (земля та будинок) відчужена за договором дарування житлового будинку серія та номер: 8147, виданий 15.11.2019 та серія та номер: 8148, виданий 15.11.2019 між Відповідачем 1 та Відповідачем2, яка зареєстрована приватний нотаріус Леденьов Іван Сергійович, Києво-Святошинський районний нотаріальний округ, Київська обл.

Причиною скасування договору дарування майна на переконання позивача є те, що внаслідок вчинення цього правочину малолітня дитина ОСОБА_2 була цілком позбавлена права на користування своїм житлом, (в розумінні статті 406 ЦК України та статті 156 ЖК України у малолітньої дитини зникло право на сервітут-користування та проживання в будинку) де ця дитина була зареєстрована (Додаток 4) оскільки мати дитини одноосібно позбулася права власності на житло АДРЕСА_1 та подарувала його особі, яка згідно закону не є членом сім`ї малолітньої дитини ОСОБА_5 .

Оскільки нерухоме майно на даний час належить третій особі, яка згідно закону може розпоряджатися майном на власний розсуд, то, на думку позивача, є підстави вважати, що дане нерухоме майно, що є житлом малолітньої дитини ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , всупереч інтересам дитини може бути відчужено на користь третіх осіб, та у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Так Відповідачем 1 на сьогоднішній день вже здійснено відчуження нерухомого майна, а саме: земельну ділянку та будинок подаровано третій особі без збереження майнових прав малолітньої дитини ОСОБА_5 на житло за Договором № 8147,8148 від 15.11.2019 р., копія Витягу щодо цього знаходиться у матеріалах судової справи.

Так Відповідачем 2 на сьогоднішній день вже здійснено відчуження нерухомого майна, а саме: будинок без збереження майнових прав малолітньої дитини ОСОБА_5 за Договором № 1 від 03.03.2021 року було здано в оренду третім особам ГО «ЯСА».

Необхідним та достатнім заходом забезпечення позову, на думку позивача, є накладення арешту на нерухоме майно (землю та будинок), розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити іншим особам вчиняти буд-які дії щодо вказаного нерухомого майна

Такий спосіб забезпечення позову, на думку позивача, цілком відповідає позовним вимогам, оскільки відмова у забезпеченні позову робить неможливим виконання рішення суду, у разі коли суд захистить права дитини на житло, що він має зробити обов`язково.

Тому на підставі вище наведеного заявник просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно (землю та будинок), розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити іншим особам вчиняти буд-які дії щодо вказаного нерухомого майна.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.06.2025 року у даній цивільній справі закрито провадження у цивільній справі № 369/17692/23 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Служба у справах сім`ї та дітей Гатненської територіальної громади Фастівського району Київської області про захист житлових прав малолітньої дитини та визнання правочину недійсним щодо відчуження нерухомого майна (житла малолітньої дитини), з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, враховуючи підстави та предмет позову, суб`єктивний склад сторін спору, суд прийшов до висновку про наявність підстав для закриття провадження у цивільній справі № 369/17692/23, оскільки як з`ясувалось після відкриття провадження у даній справі, наявне інше рішення суду у цивільній справі № 369/16020/19, яке набрало законної сили, що зумовлює застосування наслідків передбачених п. 3 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 4Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 №9, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Вирішуючи питання щодо забезпечення позову суд виходить із наявності спірних обставин, з якими пов`язується застосування відповідних заходів забезпечення позову та зв`язку між конкретними заходами забезпечення позову і предметом позову, відповідністю та співмірністю вжитих заходів забезпечення позову предмету позову.

Забезпечення позову повинно застосовуватися із врахуванням принципу рівноправності сторін у спорі і не повинно призводити до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, так як справа по суті ще не вирішена та факт порушення законних прав позивача не встановлений.

Разом з тим, судом 30.06.2025 року за результатами розгляду 25.06.2025 року цивільної справи № 369/17692/23 закрито провадження у справі, предмет спору відсутній.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає до задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 149-154,259 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 369/17692/23 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Служба у справах сім`ї та дітей Гатненської територіальної громади Фастівського району Київської області про захист житлових прав малолітньої дитини та визнання правочину недійсним щодо відчуження нерухомого майна (житла малолітньої дитини), - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя А.В. Янченко