Справа № 214/5819/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 липня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Примакова Костянтина Олексійовича до виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Примаков К.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою 16.06.2025, в якій просить суд: визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48.1 кв.м, житловою площею 31,3 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яких частка квартири належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 24.09.1993, а інша частка квартири фактично успадкована нею після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак права на неї вона не оформила.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу матеріали позовної заяви передано у провадження судді Євтушенку О.І. 16.06.2025.

Згідно з відповіддю №1540138 від 02.07.2024 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, сформованою засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» на електронний запит суду, відповідач виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради є юридичною особою у статусі «зареєстровано», , адреса місцезнаходження: м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, буд.32.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Судом встановлено, що в силу ч.1 ст.30 ЦПК України позовна заява підсудна Саксаганському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна, з приводу якого виник спір. Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме:

- позовна заява містить суперечності у персональних даних позивача, а саме, в імені: згідно з паспортом громадянина України ім`я ОСОБА_1 « ОСОБА_4 »; у відомостях про позивача вказано ім`я « ОСОБА_4 », в той час як вимогу пред`явлено про визнання права власності на спадщину за ОСОБА_1 . Відтак виявлені розбіжності слід усунути, а відомості про позивача привести у взаємовідповідність;

- із обсягу наданих представником доказів не можливо однозначно встановити, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , оскільки у свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 , повторно виданому 23.11.2018, вказано « ОСОБА_5 », в той час як у свідоцтві про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 21.09.1974, наданому на підтвердження факту зміни прізвища з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », слідує, що шлюб було укладено ОСОБА_8 . Доказів, які б свідчили про позасудове звернення позивача до органів ДРАЦС з приводу внесення відповідних змін та приведення відомостей в актових записах у взаємовідповідність суду не надано;

-позивач пред`являє вимогу про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , з урахуванням начебто фактично успадкованої нею частки після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , включаючи цю частку в обсяг спадкового майна, однак, не надає суду доказів наявності/відсутності спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , що має істотне значення для вирішення спору, а у випадку неможливості самостійного надання таких доказів не ставить питання про їх витребування у порядку, визначеному ст.84 ЦПК України;

-зі змісту позову не можливо встановити наявність у ОСОБА_3 інших спадкоємців (дітей), а також у ОСОБА_2 , які б мали право на обов`язкову частку у спадщині (зважаючи на наявність заповіту), що є істотним для справи та впливає на коло учасників;

-обираючи спосіб захисту прав, представник позивача наводить мотивування, яке є суперечливим із фактично заявленою вимогою, а саме: в мотивувальній частині позову представник позивача зазначає про доцільність встановлення факту перебування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у шлюбі, однак виключно у контексті вирішення спору без заявлення окремою вимогою про встановлення факту державної реєстрації шлюбу, мотивуючи це посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 21.10.2020 у справі №569/15147/17, адже, на його думку, з огляду на характер спору та предмет спірних правовідносин належним способом захисту є визнання права власності на спадкове майно. Разом з тим, суд звертає увагу сторони позивача, що встановлення факту державної реєстрації шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 або факту їх сумісного проживання однією сім`єю саме за окремою вимогою, зважаючи на наведені приватним нотаріусом підстави для відмови у видачі позивачеві свідоцтва про право на спадщину, визначатиме ключовий фактор для обрання належного способу захисту спадкових прав позивача.

Поміж іншим, суд вважає за необхідне акцентувати увагу позивача та її представника, що правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 21.10.2020 у справі №569/15147/17, стосується інших правовідносин, які не є тотожними з тими, що виникли у випадку ОСОБА_1 , що мають інший предмет та характер. Відтак, посилання представника на вищевказану постанову Верховного Суду є хибними. У даному випадку суд вважає за необхідне зауважити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключатиме подальше невизнання, оспорювання права, та при ухваленні рішення забезпечить належне його виконання та відсутність необхідності повторного звернення до суду.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві/її представникові 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії цієї ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач/її представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

При цьому суд звертає увагу позивача/її представника на наявність у них права на подання заяви про продовження визначеного судом процесуального строку на усунення недоліків у випадку неможливості усуненням ними недоліків позовної заяви в межах цього строку. Процесуальний порядок подання такої заяви регламентовано ч.2 ст.127 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Примакова Костянтина Олексійовича до виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом залишити без руху.

Надати позивачеві/її представникові 10-денний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.175, ст.177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання ними копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві та її представникові за адресою для листування, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко