ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/4038/24
провадження № 2/753/906/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення зустрічного позову без розгляду

"30" травня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Каліушка Ф.А.,

при секретарі Володько С.С.,

за участю:

представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) Паламарчук Н.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди матері та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року в провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди матері.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.03.2024 відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження та призначено її в підготовче судове засідання.

04.04.2024 представником відповідача ОСОБА_3 - адвокатом Крепелем Д.І. через загальну канцелярію суду подано віздив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.04.2024 прийнято зустрічний позов до розгляду, об`єднано його в одне провадження з первісним позовом та призначено справу в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 04.07.2024 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання, яке відбулося 11.04.2025, з`явилась представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 - адвокат Паламарчук Наталія Володимирівна.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 та її представник Крепель Дмитро Ігорович не з`явились, натомість останній до початку розгляду справи через загальну канцелярію суду подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з сімейними обставинами (хвороба родича, який є інвалідом 2 групи). Окремо зауважив, що докази причин поважності пропуску в судове зсідання будуть надані в наступному судовому засіданні.

Так, судом було задоволено вищевказане клопотання та відкладено розгяд справи на 30.05.2025 - 11:00 год.

В судове засідання, яке відбулося 30.05.2025, з`явилась представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 - адвокат Паламарчук Наталія Володимирівна.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 та її представник Крепель Дмитро Ігорович не з`явились, натомість останній до початку розгляду справи через загальну канцелярію суду подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його хворобою та хворобою дитини сторін, що унеможливлює їх особисту явку в судове засідання. На підтвердження вказаного до клопотання долучив скріншоти з додатку «HELSI».

Представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 - адвокат Паламарчук Наталія Володимирівна заперечувала проти відкладення розгляду справи. Наголосила, що справа перебуває в провадженні суду з лютого 2024 року, сторонам неодноразово надавався час для врегулювання спору мирним шляхом, проте такої згоди вони не дійшли, а відтак дії представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) стосовно подачі клопотань про відкладення розгляду справи свідчать виключно про зловживання процесуальними правами та затягування розгляду і вирішення справи по суті спору.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника позивача (відповідача за зустрічним позовом), дійшов висновку про залишення зустрічного позову без розгляду.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

З матеріалів справи вбачається, що в судове засідання, призначене на 11.04.2025 - 11:00 год., позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 та її представник - адвокат Крепель Дмитро Ігорович не з`явились, натомість за клопотанням останнього судове засідання було відкладено.

В судове засідання, призначене на 30.05.2025 - 11:00 год., позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 та її представник - адвокат Крепель Дмитро Ігорович повторно не з`явились, натомість останній знову подав клопотання про відкладення розгляду справи, у задоволенні якого судом відмовлено.

Так, суд зауважує, що ані від позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ані від її представника - адвоката Крепеля Дмитра Ігоровича заяв чи клопотань про розгляд справи без їхньої участі до суду не надходило.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при розгляді справи, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18) та 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16 (провадження №61-9020св21).

Таким чином, взявши до уваги наведені правові норми та правові позиції Верховного Суду, а також врахувавши те, що позивач за зустрічним позовом та її представник двічі, будучи належним чином обізнаними про дату та час розгляду справи, в судові засідання не з`явились, заяв про розгляд справи за їх відсутності або про її розгляд у режимі відеоконференції не подавали, суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька - без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

На підставі викладеного та керуючись стст. 223, 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.