Справа № 708/388/25
Провадження № 2/708/270/25
19 червня 2025 року м. Чигирин
Чигиринський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Попельнюха А.О.,
секретаря судових засідань Омельченко Ю. М.,
представниці позивачки адвоката Кушнір А. С.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Чигиринського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та
ОСОБА_1 через свою представницю - адвоката Кушнір А. С. звернулася до суду з позовом до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. В обґрунтування поданого позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Позивачка з померлою мала дружні стосунки, підтримувала сімейні відносини, хоча кровного споріднення між ними не було. Померла була дружиною дядька позивачки, рідного брата її матері.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка площею 3,22 га, що розташована в адмінмежах Красносільської сільської ради. Зазначена земельна ділянка належала померлій на підставі державного акту. Після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернувся її чоловік ОСОБА_5 , але успадковане майно він за собою не зареєстрував, а згодом ІНФОРМАЦІЯ_2 він помер.
Позивачка до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталася, оскільки не вважала, що відноситься до кола спадкоємців і про наявність заповіту не була обізнана.
Після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини звернулася його дружина ОСОБА_3 , яка успадкувала усе належне йому майно, але оформила на себе лише належну померлому земельну ділянку.
В 2024 року на кладовищі в с. Красносілля ОСОБА_1 сусіди повідомили, що померла залишила на її ім`я заповіт. Тому остання звернулася до нотаріуса, проте для прийняття спадщини ОСОБА_1 необхідно надати, крім іншого, свідоцтво про смерть ОСОБА_4 та заповіт, яких вона на той час не мала.
Згодом їй стало відомо, що 25.07.2008 ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповіла ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_6 усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося. ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позивачка вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, зокрема через необізнаність про наявність заповіту, складеного на її ім`я. Тому просить суд визначити додатковий строк тривалістю у три місяці для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 .
Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 23.04.2025 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 21.05.2025 закрито підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду по суті. Під час підготовчого провадження судом вирішено питання про витребування з архіву Чигиринського районного суду Черкаської області матеріалів цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/761/24 (провадження № 2/708/15/25).
У судовому засіданні представниця позивача адвокат Кушнір А. С. позов підтримала та просила суд його задовольнити. Додатково зазначила, що позивачка не була обізнана про наявність заповіту на її ім`я, який свого часу був посвідчений у Красносільській сільській рада. За заповітом ОСОБА_4 заповіла усе своє майно на трьох осіб, а саме на ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1 . ОСОБА_6 помер, що підтверджується свідоцтвом про його смерть, ОСОБА_2 не має наміру приймати спадщину. Наразі встановлено, що після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняв її чоловік ОСОБА_5 . Згодом він одружився і після його смерті спадщину прийняла його друга дружина ОСОБА_3 . На переконання представниці строк на прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважною причини, оскільки вона не була обізнана про наявність заповіту, тому просила суд позов задовольнити і надати їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 місяці.
Відповідач Чигиринська міська рада участь уповноваженого представника у судовому розгляді не забезпечила. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.
Відповідач ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався.
Відповідачка ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідачка не скористалася.
За таких обставин суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди представниці позивачки на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, заслухавши представницю позивачки, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, а також матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа № 708/761/24 (провадження № 2/708/15/25), встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Правовідносини, що виникли між сторонами, стосуються питань спадкування, тому до їх правового регулювання застосовуються норми Книги шостої «Спадкове право» Цивільного Кодексу України.
Відповідно до приписів ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Частинами 1, 2 ст. 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з числа спадкоємців за законом. У цьому разі ця особа не може одержати право на спадкування.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини регламентовано статтею 1272 Цивільного кодексу України, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Під час розгляду справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , на підтвердження чого в матеріалах справи суду наявна копія свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Красносільської сільської ради Чигиринського району Черкаської області, актовий запис № 01.
За життя померла склала заповіт, посвідчений 25.07.2008 секретарем Красносільської сільської ради Чигиринського району Черкаської області, зареєстровано в книзі для запису нотаріальних дій за № 84. Вказаним заповітом ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, за яким усе майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і на все те, на що вона матиме право за законом, заповіла ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1 в рівних долях. Такий заповіт на день смерті ОСОБА_4 не був змінений чи скасований, недійсним не визнавався, на підтвердження чого надана інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 29457202 від 27.01.2012.
Відповідно до листа Чигиринської міської ради від 23.04.2024 вказана земельна ділянка відумерлою спадщиною не визнавалася та до комунальної власності Чигиринської міської ради не передавалася.
З копії спадкової справи № 15/2012, заведеної 27.01.2012 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , установлено, що до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся її чоловік ОСОБА_5 . Вказаний спадкоємець першої черги за законом не оформив спадкових прав на успадковане ним після смерті дружини майно та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші спадкоємці, які б подали заяви про прийняття спадщини відсутні.
Зі спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , судом установлено, що 27.10.2012 він зареєстрував шлюб із ОСОБА_3 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 72. Також за життя ОСОБА_5 склав заповіт, відповідно до якого усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_3 . Такий заповіт посвідчений державним нотаріусом Чигиринської державної нотаріальної контори Циндою Р. М. 02.10.2012, зареєстрований в реєстрі за № 547.
ОСОБА_3 , як спадкоємець майна померлого, звернулася протягом визначеного законодавцем шестимісячного строку із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . Крім того, державний нотаріус Другої черкаської державної нотаріальної контори Цинда Р. М., в порядку заміщення державного нотаріуса Чигиринської державної нотаріальної контори, 07.08.2014 видав ОСОБА_3 свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, яка належала померлому на день смерті, та належні йому майнові права члена колективного сільськогосподарського підприємства АПВ «Красносільська».
Наведені обставини дають підстави для висновку, що Чигиринська міська рада та ОСОБА_2 не є належними відповідачами у даній справі, тому позовні вимоги до них заявлені безпідставно і вони не підлягають до задоволення.
Такі висновки суду узгоджуються із висновками Верховного Суду (постанова від 07.10.2020 у справі № 705/3876/18, провадження № 61-697св20).
Щодо заявлених позовних вимог до ОСОБА_3 , суд ураховує таке.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Зазначену правову позицію висловив і Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019 в справі № 565/1145/17 та від 08.08.2019 в справі № 235/2032/15-ц.
За таких обставин та з урахуванням того, що про існування заповіту позивачеві стало відомо вже після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини є поважними, тому позов підлягає до часткового задоволення з наданням позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1220, 1222, 1223, 1236, 1241, 1261-1265 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 30, 76-81, 141, 206, 258, 259, 263-265, 273, 280-282, 351, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Чигиринської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
У іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його ухвалення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його ухвалення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.
Учасники та їх адреси:
Позивачка: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 );
Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: суду не наданий, прож.: АДРЕСА_2 );
Відповідач: ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , прож.: АДРЕСА_3 ).
Вступна та резолютивна частини рішення проголошені судом 19.06.2025, повний текст рішення складений 30.06.2025.
Суддя Андрій ПОПЕЛЬНЮХ