Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/999/25
Справа № 279/1634/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді Волкової Н.В., з секретарем Гонцовською Л.В. розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін цивільну справу №279/1634/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі у власність житлового будинку, припинення права спільної часткової власності, визнання права власності на окремо ізольований об`єкт ,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача, зазначивши, що вона відповідно до договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , посвідченого Коростенською міською державною нотаріальною конторою Житомирської області, державним нотаріусом Костюшко М.М., 15.07.1980 року за реєстром №5191, є власником 45/100 частин будинку. 55/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 належать ОСОБА_2 , що підтверджується нформаційною довідкою КП Коростенського міжміського бюро технічної інвентаризації Житомирської обласної ради та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

В цілому будинок фактично розділений на квартири, визначений порядок їх користування. Однак, окремо у власність кожному з співвласників відповідно до правовстановлюючих документів в натурі не виділено приміщення, будинок є спільною частковою власністю.

Просила виділити їй в натурі 45/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , які належать їй на праві власності згідно договору купівлі-продажу посвідченого Коростенською міською державною нотаріальною конторою Житомирської області державним нотаріусом Костюшко М.М., 15 липня 1980 року за реєстром №5191, які складаються з приміщень; веранда 2-1 площею 5,1 кв.м, санвузол 2-2 площею 2,2 кв.м, кухня 2-3 площею 15,1 кв.м, кімната 2-4 площею 16,0 кв.м, кімната 2-5 площею 14,8 кв.м, сарай Літера Б"гараж Літера 'В, сарай Літера Г, огорожа припинити право спільної часткової власності на вищевказаний будинок, та присвоїти адресу будинку АДРЕСА_1 .

Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач належним чином повідомлявся про судовий розгляд справи (копію ухвали про відкриття провадження по справі отримав 29.02.2024 року), відзив на позов та інших заяв, клопотань не подав.

Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить 45/100 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 15.07.1980 року №5191, який посвідчений державним нотаріусом Коростенської міської державної нотаріальної контори Костюшко М.М..

Іншим співвласником 55/100 частки вказаного будинку на підставі договору дарування від 19.09.2003 року №6180, який посвідчений приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області є Глемба Наталія Степанівна.

Факт того, що житловий будинок є спільною частковою власністю, перешкоджає позивачу в повній мірі реалізувати своє право власності, оскільки для цього необхідна постійна згода співвласника.

Відповідно до акту №4303/25 від 06.02.2025 року про розподіл часток в натурі жилового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 належить 45/100 частини житлового будинку, у користуванні якої знаходиться: веранда 1 площею 5,1 м 2, санвузол 2 площею 2,2 м2, кухня 3 площею 15,1 м 2, кімната 4 площею 16,0 м2, кімната 5 площею 14,8 м2, сарай Літ "Б", гараж Літ "В", сарай Літ "Г", огорожа" N".

ОСОБА_2 належить 55/100 частини житлового будинку, у користуванні якої знаходиться: 1 площею 4,2 м2, веранда 2 площею 5,0 м2, санкімната 3 площею 2,3 м2, коридор 4 площею 2,9 м2, кухня 5 площею 11,3 м2, кімната 6 площею 9,3 м2, кімната 7 площею 11,6 м2, сарай "Г", огорожа" N".

У відповідності до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частина 1 ст.364 ЦК України визначає, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно вимог ст.367 ч.1 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Виділ у натурі часток житлового будинку, що є спільною частковою власністю, можливий, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). Виділ також має місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення у ізольовані квартири.

Згідно із вимогами ч.3 ст.358 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. За висновком інженера з інвентаризації нерухомого майна щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна та акту про розподіл часток в натурі житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами від 06.02.2025 року, за технічними показниками житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 може бути поділено.

У відповідності до вимог ст.364 ч.3 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги в частині виділення в натурі частини житлового будинку позивачу та припинення права спільної часткової власності підлягають задоволенню.

Крім того, відповідно до постанови ВС КЦС від 08.03.2023 року справа №559/1923/17, після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядкуст. 364 ЦК Україниправо спільної власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від площі іншого (інших) співвласників, тобто має складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінніст.181 ЦК України. Таким чином, при виділі у власність позивачу частини спірного житлового необхідно зазначити, яка частка виділяється відповідачу, тим самим визначивши конкретний окремий об`єкт нерухомого майна, який залишається у власності відповідача.

Враховуючи, що запропонований позивачем варіант виділення у власність житлового будинку не оспорений, не буде порушувати інтереси іншого співвласника, тому заявлені вимоги підлягають задоволенню.

Щодо вимоги присвоїти будинку адресу АДРЕСА_2 , суд виходить з наступного:

Зазначені питання регулюються законом України "«Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), Положенням про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 559, Тимчасовим порядком реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 № 367 (далі - Порядок № 367), яким передбачено процедуру присвоєння та зміни адрес об`єкта будівництва та об`єкта нерухомого майна..

Відповідно до частини п`ятої статті 26-3 Закону № 3038-VI адреса присвоюється, змінюється, коригується, анулюється, зокрема, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради. У містах з районним поділом за рішенням міських рад повноваження щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес можуть делегуватися виконавчим органам районних в місті рад.

Тимчасовим порядком реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 № 367 (далі - Порядок № 367) передбачено процедуру присвоєння та зміни адрес об`єкта будівництва та об`єкта нерухомого майна.

У відповідності до пункту 6 Порядку №367 рішення про присвоєння або зміну адреси об`єкта будівництва, об`єкта нерухомого майна відповідно до цього Порядку приймає уповноважений орган містобудування та архітектури.

Підставами для зміни адреси об`єкта нерухомого майна, зокрема, є об`єднання, поділ об`єкта нерухомого майна, виділення частки з об`єкта нерухомого майна (пункт 19 Порядку № 367). Вказаний нормативний акт визначає процедуру звернення власника за отриманням адреси об`єкта, порядок реєстрації такої.

Отже, дії щодо отримання адреси віділеного позивачеві об`єкта нерухомого майна та її реєстрації має вчинити безпосередньо позивач.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що присвоєння адреси будинку до компетенції суду не входить, тому в цій частині позов задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.263-265 ЦПК України, ст.358,364,367 ЦК України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Здійснити поділ житлового будинку АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідно до належних їм часток.

Виділити у власність ОСОБА_1 в натурі 45/100 (сорок п`ять сотих) частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , що складається з приміщень: веранда 1 площею 5,1 м 2, санвузол 2 площею 2,2 м2, кухня 3 площею 15,1 м 2, кімната 4 площею 16,0 м2, кімната 5 площею 14,8 м2, сарай Літ "Б", гараж Літ "В", сарай Літ "Г", огорожа" N" та становить окремий об`єкт нерухомого майна.

Право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок по АДРЕСА_1 припинити.

У решті позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя