справа № 619/1705/25
провадження № 2-др/619/19/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області, у складі головуючого судді Коваленко Н.В., за участі секретаря судового засідання Носачової І.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дергачі в порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення.

В обґрунтування вимог заявниця, посилалася на те, що при ухваленні рішення судом не були розглянуті всі вимоги, а саме судом не вирішено питання про повернення ОСОБА_1 дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 » та не вирішено питання про судові витрати у справі. Відповідач просила ухвалити додаткове рішення про відновлення їй дошлюбного прізвища « ОСОБА_3 », оскільки це прохання було зазначено нею у відзиві на позовну заяву та просила слухати справу за її відсутності.

Сторони в судове засідання не викликалися, відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України.

Відповідно ч. 13ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Відповідно до вимог ст. 270 ч. 1 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених ст. 430 цього Кодексу.

Таким чином, способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення і додаткове рішення може бути ухвалене лише у випадках і за умов, вичерпний перелік яких передбачений статтею 270 ЦПК України. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд має право відмовити в його ухваленні, постановивши відповідну ухвалу.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20 червня 2025 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено повністю. Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований 12 грудня 2023 року у Дергачівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 141- розірвано.

Відповідно до вимог ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч.8 ст. ст.294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. Зазначена норма міститься у розділі IV «Окреме провадження» ЦПК України та не поширюється на справи, розглянуті у порядку позовного провадження.

Прохання про залишення дошлюбного прізвища по суті не є позовною вимогою, та має вирішуватись судом згідно ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу, постановленого у порядку окремого провадження у випадках, передбачених ч.3 ст. 293 ЦПК України. І навіть у цьому випадку судом зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

При цьому, ЦПК України не передбачено відновлення прізвища при розірванні шлюбу в позовному проваджені.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.

Згідно Наказу МЮУ від 18.11.2003 року №140/5 про внесення змін та доповнень до Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, п.5.4., реєстрація розірвання шлюбу на підставі рішення суду провадиться за письмовою заявою подружжя або одного з них за пред`явленням копії рішення суду (витягу з рішення суду) про розірвання шлюбу, що набрало чинності, а також паспорта або паспортного документа, квитанції про сплату державного мита.

Відповідно до п.5.11. цього ж Наказу, той з подружжя, який бажає, щоб йому було присвоєно дошлюбне прізвище, повинен заявити про це письмово відділу реєстрації актів цивільного стану при поданні заяви про реєстрацію розірвання шлюбу. Про присвоєння одному із подружжя дошлюбного прізвища відділи реєстрації актів цивільного стану проводять відповідний запис у паспорті або паспортному документі заявника.

Згідно прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили або свідоцтво про розірвання шлюбу.

Отже, рішення суду про розірвання шлюбу є достатньою правовою підставою для присвоєння дошлюбного прізвища, тим з подружжя, який бажає його відновити.

Таким чином, відповідач після набрання рішення суду про розірвання шлюбу законної сили, має право звернутися до відділу Державної реєстрації актів цивільного стану про зміну прізвища у встановленому законом порядку.

Враховуючи те, що справа не розглядалася у порядку окремого провадження, а вибір прізвища це особисте немайнове право особи після розірвання шлюбу, відповідач вправі в будь який час, в позасудовому порядку, звернутися в органи РАЦС із заявою про зміну прізвища у загальному порядку, для чого не потребується окремого судового рішення.

Щодо вимог про винесення додаткового судового рішення з підстав не вирішення питання судом про судові витрати, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи судовий збір сплачений позивачем при поданні позовної заяви, що підтверджується квитанцією №69264913 від 29.03.2025 (а.с. 10). В позовній заяві п. 5 позивач просив судові витрати покласти на позивача ОСОБА_2 .

Отже, оскільки позивач сам сплатив судовий збір і не просив стягнути його з відповідача, суд вважає що при винесенні рішення було вирішено питання щодо судових витрат.

Аналізуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення.

Керуючись саттями 258, 259, 270 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу- залишити без задоволення.

На підставі п.3, п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України роз`яснити заявниці, що керуючись ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» вона має право відновити своє дошлюбне прізвище в адміністративному порядку, передбаченому Порядком розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №915 від 11 липня 2007 року

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя Н. В. Коваленко