КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 червня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 381/3931/19

Головуючий у першій інстанції - Осаулова Н.А.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/1610/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Саліхова В.В.

суддів: Євграфової Є.П., Левенця Б.Б.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради, про визнання права власності на майно та зустрічним позовом ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та визнання права власності на майно в редакції від 19.09.2023 року, визнано неподаною та повернуто позивачам ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без задоволення. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_4 право власності на майно у порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , яке є спільним майном подружжя ОСОБА_7 та ОСОБА_1 .Визнано за ОСОБА_4 право власності на майно у порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , яке є його особистою власністю. У задоволенні іншої частини зустрічних позовних вимог відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 5 255,00 грн., а саме, з ОСОБА_1 - 3 503,33 грн., з ОСОБА_3 - 1 751,67 грн.

Не погоджуючись із ухвалою та рішенням суду, 24 червня 2024 року ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 червня 2024 року справу призначено судді-доповідачу ОСОБА_8 , судді, які входять до складу колегії: Поліщук Н.В., Соколова В.В.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року відкрито провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2024 року. Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 17 жовтня 2024 року о 12 год. 00 хв. в приміщенні Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська 2-а).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 09 січня 2025 року звільнено ОСОБА_8 з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку із поданням заяви про відставку.

Розпорядженням №44/06.1-01/25 від 15 січня 2025 року у зв`язку з неможливістю суддею-доповідачем ОСОБА_8 продовжувати розгляд судової справи №381/3931/19 (а/п № 22-ц/824/1610/2025) призначено повторний автоматизований розподіл указаної цивільної справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 січня 2025 року справу призначено головуючому судді Гаращенко Д.Р., склад колегії суддів: Гаращенко Д.Р. - головуючий суддя, Болотов Є.В., Євграфова Є.П.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 січня 2025 року справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради, про визнання права власності на майно та зустрічним позовом ОСОБА_4 як спадкоємця ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майно - прийнято до свого провадження. Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 квітня 2025 року о 11 год. 00 хв. в приміщенні Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська 2-а, зал 1104).

Розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного суду № 728/06.1-01/25 від 22 травня 2025 року у зв`язку з переведенням судді-доповідача Гаращенка Д.Р. до складу іншої судової палати та зміною спеціалізації, призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 травня 2025 року дану справу було призначено головуючому судді - Саліхову В.В., судді, що входять до складу колегії: Євграфова Є.П., Левенець Б.Б.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2025 року прийнято до свого провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2024 року та призначено дану справу до розгляду у відкритому судовому засіданні Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська 2-а) на 26 червня 2025 року о 09 годині 30 хвилин.

Перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу, встановлено, що апелянт просить скасувати також ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви, що підлягає оскарженню окремо від рішення відповідно до ст. 353 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали, шляхом направлення до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року.

10 червня 2025 року до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 - адвоката Довженка Р.В. надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Фастівського міськрайонного суду від 15 травня 2024 року.

Однак недоліки зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 27 травня 2025 року апелянтом не усунуті, заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року до апеляційного суду не подано.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 червня 2025 року продовжено строк ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 для усунення недоліків апеляційної скарги на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Копію вказаної ухвали від 12 червня 2025 року було направлено до електронного кабінету представника ОСОБА_1 - адвоката Довженка Р.В.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до звіту про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду адвокат Довженко Р.В. отримав електронний примірник ухвали Київського апеляційного суду від 12 червня 2025 року - 13 червня 2025 року о 10 год. 20 хв.

Тобто, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги було 23 червня 2025 року.

Проте, станом на 25 червня 2025 року вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 12 червня 2025 року не виконано.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 3 ст. 358 ЦПК України).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на те, що апелянтом, у строк визначений законом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в частині оскарження ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2024 року про повернення позовної заяви у редакції від 12.09.2023 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: В.В. Саліхов

Є.П. Євграфова

Б.Б. Левенець