Провадження №2/447/930/25
Справа №447/1599/25
У Х В А Л А

щодо залишення позовної заяви без руху

26.06.2025 суддя Миколаївського районного суду Львівської області Головатий А.П., розглянувши у м. Миколаїв Львівської області позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання : АДРЕСА_2 ) про проведення реального розподілу успадкованого майна та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

28.05.2025 засобами системи «Електронний Суд» представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ощипок В.В. подав позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний розподіл успадкованого майна, а саме: будинку АДРЕСА_2 , із прилеглими спорудами та земельною ділянкою на якій вони розташовані; земельну ділянку площею, 015 га у селі Берездівці, Стрийського району, Львівської області призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер земельної ділянки - :01:001:0090; у випадку якщо поділ будинку АДРЕСА_2 , із прилеглими спорудами та земельною ділянкою на якій вони розташовані неможливий, стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача грошову компенсацію за половину вартості зазначеного майна від вартості оцінки експертом, а також стягнення моральної шкоди.

29.05.2025 сформовано відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання (перебування) та реєстрації відповідача, згідно з якою місце проживання (перебування) ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , не встановлено.

23.06.2025 надійшлавідповідь на запит про місце проживання (перебування) та реєстрації відповідача з ГУ ДМС України у Львівській області.

Вирішуючи питання щодо прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, оглянувши матеріали позовної заяви, та враховуючи вимоги Цивільного процесуального кодексу України, приходжу висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Статтею 43 ЦПК України, а саме частинами 5-7 передбачено наступне.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Частиною 6 статті 14 ЦПК України визначено вичерпний перелік осіб, які повинні зареєструвати електронні кабінети.

Відповідач у справі не входить у коло осіб, які повинні виконати вищевказані положення.

Представником позивача не долучено доказів надсилання відповідачу позовної заяви з додатками у паперовій формі листом з описом вкладення.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви не долучено квитанцію про сплату судового збору у повному розмірі або документів, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати такого.

Представник позивача долучив до позовної заяви квитанцію про сплату №5853-5878-8448-4361 від 28.05.2025 про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За статтями 1, 2 цього Закону, судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом, і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга статті 3 цього ж Закону містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а його стаття 5 перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Згідно положень Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно позовних вимог, позивачем пред`явлено чотири позовні вимоги, а саме дві немайнового характеру:

провести реальний розподіл успадкованого майна: 1) будинку АДРЕСА_2 , із прилеглими спорудами та земельною ділянкою на якій вони розташовані; 2) земельної ділянки площею, 015 га у селі Берездівці, Стрийського району, Львівської області призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер земельної ділянки - :01:001:0090,

а також дві позовні вимоги майнового характеру:

1) у випадку якщо поділ будинку АДРЕСА_2 , із прилеглими спорудами та земельною ділянкою на якій вони розташовані неможливий, стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача грошову компенсацію за половину вартості зазначеного майна від вартості оцінки експертом

2) стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 100 000,00 грн.

Щодо позовних вимог майнового характеру, то згідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, представником позивача зазначено що спір немайнового характеру, що не узгоджується із приписами ЦПК України.

У постанові ВС від 05.08.2020 у справі №177/1163/16-ц, провадження №61-2250св20, зазначено на необхідність стороною позивача дотримання приписів п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та п. 9 ч. 1 ст. 176 цього Кодексу. Також судом зазначено, що згідно з ч. 2, 3 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», а саме п. 1 ч. 2 ст. 4, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, заявляючи майнову вимогу позивачу необхідно визначитися із вартістю майна щодо якого заявлено вимоги, зазначити ціну позову, що також є необхідним для визначення розміру судового збору при зверненні із позовом згідно до Закону України «Про судовий збір».

Наведене узгоджується із правовим висновком, наведеним у постанові ВП ВС від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 4 вищевказаного закону, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи, що представник позивача подав позов засобами системи «Електронний Суд», позивачем сплачено судовий збір з урахуванням наведеного коефіцієнту, у розмірі 968,96 грн., тобто за одну немайнову вимогу.

У позовній заяві не визначено ціни позову, матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження вартості нерухомого майна, розподілити, яке вимагає позивач. Відтак, позивачу слід визначити ціну позову, виходячи із вартості нерухомого майна, з наданням відповідних доказів такої вартості, та сплатити судовий збір за подання позовної заяви з урахуванням вимог майнового характеру, оплатити судовий збір за пред`явлення позовної вимоги про стягнення моральної шкоди, а також подати докази надіслання відповідачу позовної заяви з додатками у паперовій формі листом з описом вкладення.

Згідно статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про проведення реального розподілу успадкованого майна та стягнення моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Якщо у зазначений в даній ухвалі строк, позивач не усуне недоліки заяви, то заява буде вважатись неподаною і на підставі ухвали суду буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання ухвали суддею.

Ухвала про залишення заяви без руху не підлягає оскарженню. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головатий А.П.