справа № 399/473/25
провадження № 2/399/251/2025
У х в а л а

25 червня 2025 року Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Шуліки О.О.,

при секретарі судового засідання Бобрик І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,-

встановив:

В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 30.05.2025 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Ульянова Ю.А. в судове засідання не з`явилася, але завчасно надіслала клопотання про проведення підготовчого судового засідання без її участі та відсутності позивачів, прохала закрити підготовче судове засідання та призначити справу до судового розгляду.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися хоча про час та місце розгляд справи повідомлялися належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_3 Гулий А.В. в судове засідання не з`явився, але завчасно надіслав клопотання про проведення підготовчого судового засідання без його участі та без участі відповідача.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Вивчивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків:

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Як вбачається із матеріалів справи, провадження у даній справі відкрито за позовною заявою, яка подана без додержання вимог, викладених у ст.175,177 ЦПК України.

У відповідності до положень ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру,яка подана фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено,що уразі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів,судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Тобто, суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

Вивчаючи додані до позовної заяви додатки суд встановив, що позивачем ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 2722,48 грн., що підтверджується квитанцією від 26.05.2025 та виписками про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що представник позивача звернувся в інтересах двох позивачів, однак судовий збір сплатила лише ОСОБА_1 , до позову не надано підтвердження про сплату судового збору позивачем ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_2 має сплатити судовий збір виходячи із заявлених нею вимог майнового характеру та надати суду підтвердження про сплату судового збору у розмірі 1361,24 грн. (реквізити сплати судового збору: рахунок UA0011553, отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОнуфр/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101, призначення платежу: за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ).

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу ОСОБА_2 та її представнику строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Крім, того суд роз`яснює, що згідно з пунктом 1 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" у разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду. За змістом частини другої статті 7 Закону України "Про судовий збір" у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.

Відповідно до ч.12 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

У разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.13 ст. 187 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У відповідності до ч. ч. 12-13 ст. 187 ЦПК України роз`яснити позивачу, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Онуфріївського районного

суду Кіровоградської області О.О. Шуліка