У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Лебідь О.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

В підготовче засідання позивач та представник позивача не з`явилися, позивач подала до суду заяву, згідно якої просила підготовче засідання проводити без її участі та участі представника та закрити підготовче провадження по справі та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення у справі «Смірнова проти України», від 08 листопада 2005 року, заява № 36655/02).

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підстав для залишення позову без розгляду чи закриття провадження у справі відсутні.

У підготовчому судовому засіданні виконані вимоги ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Згідно п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, суд вважає, що у підготовчому засіданні вирішені питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закриття підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче засідання підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 200, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В ИВ :

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 01 вересня 2025 року о 15 год. 40 хв., який відбудеться в приміщенні Подільського районного суду міста Києва, за адресою м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 308.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН