Справа № 445/1680/23
Провадження № 2-зз/445/1/25
УХВАЛА

23 червня 2025 року Золочівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Сивака В.М.

з участю секретаря судового засідання Захарчук Н.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Золочів Львівської області заяву адвоката Квятковського Дмитра Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 445/1680/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,-

встановив:

у провадженні Золочівського районного суду Львівської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

16.06.2025 представником відповідача подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову. В обґрунтування заяви зазначає у межах розгляду вказаної цивільної справи ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 14.08.2023 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову (подану разом із позовною заявою про стягнення боргу за розпискою від 01.06.2021) та накладено арешт на квартиру відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Цей захід

забезпечення позову застосовано з метою гарантувати виконання можливого рішення суду про стягнення заборгованості. Водночас відповідач вважає, що на даний час відпали підстави для продовження дії цього заходу, у зв`язку з чим подає дане клопотання про його скасування на підставі ст. 158 ЦПК України. Відповідач просить скасувати арешт квартири з огляду на такі обставини та правові підстави: Ненадання оригіналу розписки. Позовні вимоги ґрунтуються на борговій розписці від 01.06.2021, однак оригінал розписки досі не наданий позивачем суду, попри пряму вимогу суду надати цей доказ (про невиконання цієї вимоги зазначено, зокрема, у відзиві відповідача на позов). Відсутність оригіналу розписки ставить під сумнів обґрунтованість позову і, відповідно, необхідність вжитого забезпечення позову. Іншими словами, первинні підстави для накладення арешту на майно є неналежно підтвердженими позивач не представив належного доказу існування боргу (належно оформленої розписки), що було однією з умов застосування забезпечення позову. Відповідач є єдиним законним власником зазначеної квартири, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 253901675 від 22.04.2021, в якому зафіксовано право власності ОСОБА_1 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Отже, арештоване майно належить відповідачу на праві приватної власності, і це майно не є об`єктом спору в даній справі (спір стосується грошового боргу за розпискою). Відповідач добросовісно володіє своїм майном, і до моменту накладення арешту не вчиняв жодних дій, що б свідчили про намір відчужити чи сховати це майно від можливого стягнення. Вказує, що накладення арешту на нерухомість є найбільш суворим заходом втручання у право власності, і суд мав обґрунтувати вибір саме такого крайнього заходу (зокрема, вказати причини, чому м`якші заходи забезпечення позову були недостатні). Також вказує, що тривалий строк дії арешту та порушення принципу правової визначеності. На дату подання цього клопотання арешт квартири триває вже понад 20 місяців, тоді як справа досі не розглянута по суті і не вирішена судом. Відповідач фактично весь цей час позбавлений можливості розпоряджатися своєю власністю (квартирою) через судову заборону, що значною мірою обмежує його майнові права. Така тривала невизначеність щодо долі майна порушує принцип правової визначеності, який є складовою верховенства права, а також виходить за межі мети забезпечення позову. Просить скасувати заходи забезпечення позову.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Представник заявника ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності та задоволити подану заяву про скасування арешту майна в повному обсязі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час і місце судового засідання, про причини неявки суд не повідомили.

З огляду на викладені обставини суд вважає за можливе проводити розгляд заяви за відсутності сторін без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що не суперечить вимогам ЦПК України та відповідає вимогам частини 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

У відповідності до ч.ч.1,2ст.158 ЦПК України,суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Судом встановлено, що ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 14.08.2023 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову (подану разом із позовною заявою про стягнення боргу за розпискою від 01.06.2021) та накладено арешт на квартиру відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Суд, враховуючи, що позивачем не надано доказів, що дії відповідача спрямовані на реалізацію майна чи вчинення підготовчих дій до його реалізації, доходить до висновку про те, що заява про скасування заходів забезпечення є обґрунтованою, відповідно, підлягає задоволенню, а заходи забезпечення - скасуванню.

Керуючись ст.ст. 158,260,261 ЦПК України, суд,-

постановив:

заяву адвоката Квятковського Дмитра Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 445/1680/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - задоволити.

Скасувати захід забезпечення позову арешт квартири відповідача за адресою: АДРЕСА_1 накладений ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 14 серпня 2023 року у справі №445/1680/23.

Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили направити заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. М.Сивак