ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8562/25
провадження № 2/753/7241/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва в складі головуючого судді Колесника О.М., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівська 11/44» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівська 11/44» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинку у розмірі 17 501,17 грн., яка складається з основної суми заборгованості у розмірі 13 433,76 грн., 3% річних у розмірі 814,70 грн. та 3 252,70 грн. - інфляційної складової боргу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 , однак не належним чином сплачує внески на рахунок ОСББ «Урлівська 11/44» та інші обов`язкові платежі, в зв`язку з чим за нею утворилась заборгованість, яку позивач просить суд стягнути з відповідача з урахуванням нарахованих штрафних санкцій.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06 травня 2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами.

04 червня 2025 року представником позивача подано до суду заяву, в якій він відмовляється від заявлених позовних вимог в частині стягнення з ОСОБА_1 основної суми заборгованості у розмірі 13 433,76 грн. та просить закрити провадження у справі в даній частині.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 червня 2025 року провадження у справі за позовом за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівська 11/44» до ОСОБА_1 в частині вимог про стягнення з ОСОБА_1 основної суми заборгованості у розмірі 13 433,76 грн. - закрито.

У відповідності до ст.178 ЦПК України, відповідач не скористалася своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву та/або заяви із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Від позивача також не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 , що підтверджується відомостями підтверджується відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру від 06 травня 2025 року та є споживачем житлово-комунальних послуг.

ОСББ «Урлівська 11/44» відповідно до ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» створено виключно для обслуговування, ремонту і реконструкції вищевказаного багатоквартирного житлового будинку та утримання прибудинкової території.

Правовідносини сторін основані на статуті та протоколах загальних зборів співвласників ОСББ «Урлівська 11/44», як вищого органу управління ОСББ «Урлівська 11/44».

Управителем зазначеного багатоквартирного жилого будинку є позивач ОСББ «Урлівська 11/44», відповідно до рішення установчих зборів, оформленим протоколом № 1 від 16 липня 2020 р., в якому визначаються розміри внесків співвласників будинку на утримання будинку та прибудинкової території. Затверджений рішенням цих установчих зборів ОСББ «Урлівська 11/44», розмір щомісячних внесків на управління будинком із розрахунку на 1 квадратний метр житлових приміщень (квартир) складає 6,88 грн.

Відповідно до абзацу 11 частини 9 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Згідно ч.1 ст.12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» управління багатоквартирним будинком здійснює ОСББ «Урлівська 11/44» через свої органи управління. ОСББ «Урлівська 11/44» утримує зазначений будинок та прибудинкову територію, уклало та виконує умови договорів з виконавцями житлово-комунальних послуг на постачання електричної енергії, технічне обслуговування та ремонт ліфтів, на технічне обслуговування загальнобудинкових мереж та обладнання, на ремонтні роботи та прибирання в житловому будинку та прибудинкової території, на надання послуг із ведення бухгалтерського обліку, а відповідач зобов`язаний вчасно щомісяця сплачувати позивачу внески згідно ст.ст. 11, 15, 17, 20, 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ст.ст.24, 68, 151, 162 Житлового Кодексу України, п.5 ч.3 ст.20, п.4 ч.1 ст.22, п.4 ч.1 і п.4 ч.2 ст.25, ст.32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п.12 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992р. № 572.

Відповідно ст. 7 до «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники багатоквартирного будинку, зокрема, зобов`язані: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; виконувати рішення зборів співвласників; своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», власник квартири зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Судом встановлено, що відповідач не в повному обсязі виконує зобов`язання по оплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території. У зв`язку з чим за нею утворилась заборгованість з 01 січня 2021 року по 28 лютого 2025 року у розмірі 13 433,76 грн. що підтверджується копією наявного рахунку в матеріалах справи.

Як встановлено вище, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 червня 2025 року провадження у справі за позовом за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівська 11/44» до ОСОБА_1 в частині вимог про стягнення з ОСОБА_1 основної суми заборгованості у розмірі 13 433,76 грн. - закрито.

При цьому, відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Беручи до уваги наведене, а також те, що боржником сума основної заборгованості погашена під час розгляду справи та перевіривши наданий позивачем розрахунок суми штрафних санкцій, суд дійшов висновку, що сума штрафних санкцій на підставі ст. 625 ЦК України, яка підлягає стягненню становить 814,70 грн. - 3% річних та 3252,70 грн. - інфляційні витрати за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідачем, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих йому житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору у розмірі 2 422,40 грн.

Що стосується вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів позову, позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 371,12 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно із ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Для підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу адвокатом слід саме у договорі з клієнтом визначити механізми розрахунку свого гонорару. Лише рахунку замало. Саме такий висновок випливає з правової позиції ВС/КГС у справі №922/1163/18 від 06.03.2019 р.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

На підтвердження понесених витрат на отримання професійної правничої допомоги до суду надано копії договору про надання правової допомоги, ордеру на надання правничої допомоги, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, акту наданих послуг на суму 5 371,12 грн.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач довів належними доказами, що поніс витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 371,12 грн., у зв`язку із чим дана сума витрат підлягає стягненню з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись стст. 525, 526, 625 ЦК України, стст. 141, 223, 274-279, 263-265, 352, 354-355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Стягнути ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівська 11/44» () 3% річних у розмірі 814,70 грн. та 3 252,70 грн. - інфляційної складової боргу, а також судовий збір в сумі 2 422,40 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 371,12 грн., а всього стягнути 11 860,92 грн.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

СУДДЯ: КОЛЕСНИК О.М.