Справа № 358/574/25 Провадження № 2/358/645/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви поданої ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення моральної шкоди, заподіяної розголошенням банківської таємниці та клопотання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягання заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягання заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 03 червня 2025 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та запропоновано відповідачеві надати відзив на позовну заяву.

03.06.2025 на адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про перехід до розгляду справи у загальному позовному провадженню з повідомленням та викликом сторін.

Ухвалою від 03.06.2025 в задоволенні заяви відповідача Стаценка Олександра Дмитровича про перехід від розгляду справи в порядку спрощеного провадження у загальне провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягання заборгованості за кредитним договором відмовлено. Розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

12.06.2025 відповідач ОСОБА_1 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив в задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити в повному обсязі.

12.06.2025 відповідач ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву про стягнення моральної шкоди, заподіяної розголошенням банківської таємниці, у якій просить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом та стягнути з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» на його користь моральну шкоду, заподіяну розголошенням банківської таємниці у розмірі 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) 00 коп. та витрачені кошти, пов`язані зі сплатою судовому збору.

При вирішенні питання прийняття зустрічного позову суд враховує наступне.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Тлумачення ч. 2 ст. 193 та ч. 1 ст. 194 ЦПК України дає підстави вважати, що зустрічний позов - це самостійна матеріально-правова вимога відповідача до позивача, пред`явлена ним у порядку і в строки, встановлені законом, до позивача для її спільного розгляду з первісним позовом в одному і тому ж провадженні за наявності для цього відповідних умов та підстав.

Згідно положень статті 193 ЦПК України прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору за первісним позовом АТ КБ «Приват банк» є стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № б/н від 29.02.2012 року у розмірі 62 690,53 грн.

Предметом спору за зустрічним позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» є стягнення моральної шкоди, заподіяної розголошенням банківської таємниці у розмірі 150 000 грн.

Суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи.

За своєю суттю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: 1) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; 2) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Зустрічний позов не є похідною вимогою від первинного позову, а є вимогою, яка повістю (або частково) виключить задоволення первинного позову.

Правова природа зустрічного позову в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

При аналізі вказаних вище норм закону, суд доходить до висновку про те, що предмети первісного та зустрічного позовів є різними, відсутня взаємопов`язаність позовів та про недоцільність їх спільного розгляду.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

Суд вважає, що одночасний розгляд первісного та зустрічного позову значно розширює коло обставин, які стосуються предмету доказування та підлягають встановленню, що може призвести до порушення строків розгляду справи.

Таким чином, судом не встановлено підстав, які б свідчили про доцільність спільного розгляду первісного та зустрічного позовів.

Верховний Суд у постановах від 27.01.2021 року у справі № 908/1688/20 та від 13.03.2019 року у справі № 916/3245/17 зазначав, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

Крім того, відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2п.15 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Враховуючи викладене, суд вважає недоцільним прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки об`єднання зустрічного позову з первісним позовом істотно розширить предмет доказування та призведе до затягування розгляду справи по суті, тому в прийнятті зустрічного позову слід відмовити.

Відмова в прийнятті зустрічного позову не позбавляє права ОСОБА_1 звернутися до суду з даним позовом в загальному порядку.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки даний зустрічний позов не прийнятий до розгляду з первісним позовом, зустрічний позов на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України слід повернути ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.193, 194, 260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» про стягнення моральної шкоди, заподіяної розголошенням банківської таємниці - відмовити.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко