Справа № 456/1189/25
Провадження № 2/456/945/2025
РІШЕННЯ

іменем України

24 червня 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Яніва Н. М. ,

з участю секретаря судового засідання Сунак Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Стрий цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

Стислий виклад позицій сторін та інших учасників справи.

Позивачка ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить ухвалити рішення, яким розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який був зареєстрований Подорожненською сільською радою Стрийського району Львівської області 21.11.2009 року, у відповідності до актового запису №18.

Позов обґрунтовано тим, що сторони є різними людьми, мають різні характери, різні погляди на життя, різні інтереси у житті, внаслідок чого під час спільного проживання у сторін постійно виникали сварки, скандали, непорозуміння. Позивачка зазначає, відповідач постійно ображав її, принижував її людську честь та гідність. Крім того, відповідач ображав також батьків позивачки, зухвало до них відносився і відноситься. Такі обставини привели до того, що позивачка втратила до відповідача почуття поваги і любові.

У судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила такі задовольнити. Наголосила, що подальше спільне проживання з відповідачем є неможливим, оскільки він чинить домашнє насильство відносно неї та її батьків, є справжнім тираном. У зв`язку з цим, просить шлюб розірвати.

Відповідач ОСОБА_2 своїм правом на подання у запропонований судом строк та порядку відзиву на позовну заяву до нього про розірвання шлюбу не скористався. Однак, будучи присутнім в одному з призначених судових засідань зазначив, що заперечує проти розірвання шлюбу та просив надати термін на примирення, оскільки йому невідомі причини подання позову.

Вчинені судом процесуальні дії у справі та постановлені ухвали.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 28.02.2025 року головуючим суддею щодо розгляду вищевказаної позовної заяви визначено суддю Яніва Н.М..

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суддею вжито заходів для отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, який не є суб`єктом підприємницької діяльності - відповідача ОСОБА_2 ..

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Янів Н.М. від 26.03.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 24.04.2025 року, розгляд справи відкладено для повторного виклику відповідача у судове засідання.

Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 22.05.2025 року, задоволено усне клопотання відповідача та надано сторонам термін на примирення до 24.06.2025 року.

Розгляд справи по суті відбувся 24.06.2025 року з участю позивачки.

Інші процесуальні дії у цій справі судом не вчинялись, а ухвали не постановлялись.

Норми та джерела права, а також роз`яснення, котрі застосовує суд при ухваленні даного рішення, мотиви їх застосування.

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру. У цьому пункті закріплене право на суд разом з правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду з цивільними скаргами, що складають єдине ціле (див. рішення Європейського Суду з прав людини від 21.02.1975 року у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), заява № 4451/70, § 36).

Принцип справедливості судового розгляду в окремих рішеннях Європейського Суду з прав людини трактується як належне відправлення правосуддя, право на доступ до правосуддя, рівність сторін, змагальний характер судового розгляду справи, обґрунтованість судового розгляду тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України та ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Відповідно до ст. 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Відповідно до ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.

Фактичні обставини справи із оцінкою відповідних доказів.

Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів.

Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , сторони у справі, уклали шлюб 21.11.2009 року, котрий був зареєстрований Подорожненською сільською радою Стрийського району Львівської області, про що було зроблено актовий запис № 18.

Від шлюбу в сторін народилася донька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Стрілківською сільською радою Стрийського району Львівської області.

При цьому, судом також встановлено, що відносно відповідача було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №897329, згідно якого ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини ОСОБА_1 ..

Крім того, стосовно відповідача ОСОБА_2 було винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника, яким заборонено у будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою дружиною ОСОБА_1 строком на 10 днів.

Також судом беруться до уваги долучені позивачкою фотокопії з отриманими тілесними ушкодженнями, а також пошкодження дверей, які стали результатом чергової суперечки між сторонами.

Таким чином, судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбних відносин. Такі дії сторін у справі викликані несумісністю характерів, різним світоглядом. Відповідач поводить себе агресивно по відношенню до позивачки, чинить на неї психологічний тиск.

Висновок суду.

Приймаючи рішення у даній справі, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

При цьому відповідач під час терміну на примирення не вчиняв жодних дій для того, щоб владнати стосунки з позивачкою.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя.

Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягають до задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 242, 259, 264-265 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який був зареєстрований Подорожненською сільською радою Стрийського району Львівської області 21.11.2009 року, у відповідності до актового запису №18.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Назар ЯНІВ