РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 рокуселище Петрове Справа № 941/1477/24
Провадження № 2/941/113/25

Петрівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Шаєнко Ю. В.

при секретарі Фатьяновій А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Петрове Кіровоградської області цивільну справу за позовом Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до суду та просить стягнути з відповідача шкоду, завдану незаконним виловом водних біоресурсів в сумі 36380 гривень, мотивуючи тим, що ОСОБА_1 13 квітня 2024 року о 09 годині 00 хвилин на Іскрівському водосховищі в річці Інгулець в с.Богданівка Олександрійського району Кіровоградської області здійснював протизаконний вилов риби забороненим знаряддям лову: сіткою з ліски висотою 4 м, довжиною 55 м, вічко 100*100 мм, з кладки з берега, при цьому виловив рибу - товстолоб у кількості 10 екземплярів приблизною загальною вагою 30 кг, чим заподіяв шкоду водним біоресурсам України.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій підтримує позов, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, і просить справу розглянути без його участі.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, причини неявки суду невідомі. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 13.04.2024 року, приблизно о 09 годині 00 хвилин на Іскрівському водосховищі на річці Інгулець в селі Богданівка Олександрійського району Кіровоградської області здійснював протизаконний вилов риби забороненим знаряддям лову: сіткою з ліски висотою 4 м, довжиною 55 м, вічко 100*100 мм, з кладки з берега, при цьому виловив рибу: товстолоб у кількості 10 екземплярів приблизною загальною вагою 30 кг, чим заподіяв шкоду водним біоресурсам України на суму 36380 гривень, чим порушив вимоги п.1.1. Розділу 4 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність ч.4 ст.85 КУпАП. Головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Кіровоградського рибоохоронного патруля Курінним І.О. 13.04.2024 року було складено протокол про адміністративне правопорушення(а.с.9).

Розмір матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконних дій відповідача 36380 гривень(товсто лоб 10 штук*3638 гривень) розраховано у відповідності до «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іоземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах України», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року зі змінами(а.с.10).

За результатами розгляду протоколупостановою Петрівського районного суду Кіровоградської області від 07.06.2024 року(а.с.11-13), яка вступила в законну силу, у справі №941/484/23, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КК України. Питання про відшкодування матеріальної шкоди постановою суду не вирішено.

Згідно ч.6 ст.82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, обставини, встановлені постановою Петрівського районного суду Кіровоградської області від 07.06.2024 року, є встановленими та не підлягають доказуванню.

Відповідно до ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Згідно ст.38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів.

Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб ( естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством У країни, на пільгових умовах.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно п.9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 №1126 вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом (які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Відповідно до положень п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Окрім того, згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18.03.1999 року, сітки відносяться до промислових знарядь лову.

Відповідно до ст.111 Водного кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов' язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України. Притягнення винних у порушенні водного законодавства до відповідальності не звільняє їх від обов`язку відшкодування збитків, завданих ними внаслідок порушення водного законодавства.

Згідно ст.60 Закону України «Про тваринний світ» посадові особи уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, що здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками.

Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 4 статті 61 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Також ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача шкоду, завдану державі внаслідок незаконного вилову риби в розмірі 36380 гривень 00 копійок, а також у відповідності до ст.141 ЦПК України, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 3028 гривень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.38, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.10, 27, 60, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.1166 ЦК України, ст.ст.258, 259, 264, 265, 273 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позов Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 36380(тридцять шість тисяч триста вісімдесят) гривень шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів, зарахувавши вказані кошти на р/р UA0011507, код отримувача: 37918230, код класифікації доходів бюджету 24062100, отримувач ГУК у Кіровоградській області/тг Петрове/24062100, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області судовий збір у розмірі 3028(три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя (підпис) Ю. В. Шаєнко