Справа № 755/7735/25
Провадження №2/755/7008/25
УХВАЛА

іменем України

"24" червня 2025 р. cуддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

01.05.2025 року через систему «Електронний суд» представник позивача ОСОБА_1 адвокат Щербань Дмитро Миколайович звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно, та просить суд:

«Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок садибного типу літера А по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 ».

07.05.2025 року, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, позовна заява передана у провадження судді Коваленко І.В.

12.05.2025 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно залишено без руху.

Копію ухвали суду від 12.05.2025 року позивачем та його представником було отримано 28.05.2025 року, про що свідчить довідка Дніпровського районного суду м. Києва про доставку електронного документу в електронний кабінет.

10.05.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача про усунення недоліків, на виконання вимог ухвали суду від 12.05.2025 року.

Одночасно із заявою про усунення недоліків представником позивача подано позовну заяву в новій редакції з додатками до неї, в якій замінено неналежного відповідача з Київської міської державної адміністрації на належного Київську міську раду, та залучено до участі у справі в якості третьої особи Дев`яту Київську державну нотаріальну контору.

Однак, вивчивши зміст даної заяви, суд дійшов висновку, що позивачем не виправлено недоліки викладені в ухвалі суду від 12 травня 2025 року.

Зокрема, в ухвалі суд звертав увагу на наступні недоліки: «Разом з тим, як убачається з наданих до суду документів постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок та на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та на земельну ділянку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , датована «01 квітня 2025 року». У той же час з доданої до позовної заяви копії технічного паспорту на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 вбачається, що технічний паспорт сформований «04 квітня 2025 року», що свідчить, що технічний паспорт приватному нотаріусу не надавався, оскільки був виготовлений вже після винесення постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Отже, позивачем не було дотримано відповідної процедури при оформленні спадкових прав на нерухоме майно: спадкоємець не надав приватному нотаріусу правовстановлюючий документ на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , що покладало на нотаріуса обов`язок вирішити питання про прийняття чи не прийняття вказаного документу для видачі свідоцтва про право на спадщину.

При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження.»

Таким чином, станом на 24 червня 2025 року заявник не усунув недоліки, що викладені в ухвалі суду від 12 травня 2025 року.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову та його обгрунтування є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно, - вважати такою, що не подана та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя :