Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/353/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.06.2025 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді Вознюка Р.В.,

за участі секретаря судового засідання Федченко Л.В.,

справа № 677/353/24,

учасники справи:

позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідач Красилівська міська рада Хмельницької області,

предмет позову визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

представник позивача ОСОБА_1 адвокат Шеремета Т.В.,

провівши по справі судове засідання в залі суду в м. Красилів, в порядку загального позовного провадження,

В С Т А Н О В И В:

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Представник позивача ОСОБА_4 адвокат Шеремета Т.В. 21.02.2024 звернулася до Красилівського районного суду Хмельницької області з позовною заявою ОСОБА_4 до Красилівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у якій просила визначити ОСОБА_4 додатковий строк тривалістю у три місяці, з дня набрання законної сили рішенням суду, для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба ОСОБА_4 ОСОБА_5 .

Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно житловий будинок в АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Красилівською державною нотаріальною конторою Хмельницької області, та земельну ділянку, яка належала ОСОБА_5 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку № 685358, виданого 17.03.2010.

Позивач ОСОБА_4 за правом представлення після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 своєї матері - ОСОБА_6 , яка була дочкою померлої ОСОБА_5 , є єдиним спадкоємцем після смерті баби, оскільки є єдиним внуком, здійснював за нею догляд після смерті його матері та здійснив обряд її поховання.

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_5 відсутні, на день смерті спадкодавець проживала одна.

З заявою про оформлення спадкових прав після смерті баби ОСОБА_5 позивач ОСОБА_4 звернувся в січні 2024 року.

Згідно довідки №12/01-16 від 29.01.2024 виданої приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Шлейник М.С. за даними Спадкового реєстру, станом на 29.01.2024 спадкова справа до майна ОСОБА_5 не заведена. Оскільки спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не претендують на спадщину, заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, тому він в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, захистити своє право на спадкове майно не може.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID - 19» на території України було запроваджено карантинні заходи в період пандемії коронавірусу, який в подальшому було продовжено. Встановлений карантинними обмеженнями особливий режим роботи підприємств, установ, організацій, автоперевізників унеможливлював своєчасне звернення громадян до установ, підприємств, організацій в тому числі нотаріальних контор.

У зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, сімейними проблемами, запровадженням на території України карантинних заходів ОСОБА_4 вчасно не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Вважав ці обставини поважними причинами, пов`язаними з істотними об`єктивними труднощами на вчинення дій для оформлення спадкових прав.

Відповідач відзив на позов не подала.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи

Представник позивача ОСОБА_4 адвокат Шеремета Т.В. 04.06.2024 надіслала до суду заяву, у якій просила витребувати у Красилівської міської ради Хмельницької області довідку про осіб, які були станом на 14.03.2020 зареєстровані з померлою ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , судове засідання просила розглянути за його та позивача відсутності.

17.01.2025 представник позивача ОСОБА_7 надіслала до суду клопотання, у якому повідомила суд, що позивач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підтвердження чого до клопотання долучила копію свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 виданого Красилівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області від 16.07.2024, актовий запис №249. Зазначила, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 в порядку ст. 1261 ЦК України є дружина ОСОБА_1 , неповнолітня ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (копія свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 виданого Волицькою сільською радою Красилівського району Хмельницької області 16.10.2010 року), малолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (копія свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Красилівського районного управління юстиції у Хмельницькій області). 14.10.2024 після смерті ОСОБА_4 приватним нотаріусом Паршенко М.В. заведена спадкова справа №731254450 (номер у нотаріуса 59/2024). Адвокат Шеремета Т.В. до вказаного клопотання долучила ордер на надання нею правничої допомоги ОСОБА_1 , та просила суд замінити первісного позивача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на його правонаступника - дружину ОСОБА_1 .

17.03.2025 від адвоката Шеремети Т.В. на адресу суду надійшла заява, у якій вона підтримала заявлене клопотання про заміну первісного позивача на правонаступника, просила проводити судове засідання за відсутності представника правонаступника та правонаступника, вказала, що не заперечує проти закриття підготовчого провадження, та призначення справи до судового розгляду.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не з`явилися, про дату час та місце його проведення повідомлені належним чином, причини неявки до суду не повідомили.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Шеремета Т.В. в судове засідання не з`явилась, 24.06.2025 подала до суду заяву, у якій вимоги позову, заявлені первісним позивачем ОСОБА_4 підтримала, справу просила розглянути за відсутності представника позивачів та позивачів.

В судове засідання представник відповідача ОСОБА_8 не з`явилася, відзиву на позов не подала, 04.06.2025 подала до суду заяву, у якій просила справу розглянути на розсуд суду та без участі представника Красилівської міської ради.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

12.03.2024 відкрито провадження у справі, та призначено підготовче судове засідання.

06.06.2024 ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, та зобов`язано голову Красилівської міської ради Хмельницької області надати Красилівському районному суду Хмельницької області довідку про осіб, які були станом на 14.03.2020 зареєстровані з померлою ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 .

06.06.2025 ухвалою суду з метою встановлення кола усіх спадкоємців ОСОБА_4 , в тому числі, щодо наявності, або відсутності заповіту ОСОБА_4 , зобов`язано приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Паршенко М.В. надати Красилівському районному суду Хмельницької області копію спадкової справи №731254450 (номер у нотаріуса 59/2024), яка заведена 14.10.2024 після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Ухвалою суду від 18.03.2025 залучено правонаступників позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до участі у справі № 677/353/24 за позовом ОСОБА_4 до Красилівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

29.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Розгляд заяв здійснювався за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка є бабою ОСОБА_4 .

На момент своєї смерті ОСОБА_5 проживала та була зареєстрована в будинку за адресою АДРЕСА_1 , одна. На час відкриття спадщини, позивач ОСОБА_4 проживав окремо від баби ОСОБА_9 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок та земельна ділянка, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які належали ОСОБА_5 на праві власності.

Позивач ОСОБА_4 за правом представлення після смерті своєї матері - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та яка є дочкою померлої ОСОБА_5 , був єдиним спадкоємцем після смерті баби ОСОБА_5 .

Визначений частиною 1 статті 1270 ЦК України шестимісячний строк прийняття спадщини ОСОБА_5 становив з 14.03.2020 по 14.09.2020.

ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Шлейник М.С. із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 в січні 2024 року, тобто, поза встановленим законом шестимісячним строком для прийняття спадщини.

Згідно з довідкою № 12/01-16, виданою 29.01.2024 приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Шлейник М.С. на ім`я ОСОБА_4 , станом на 29.01.2024 спадкова справа до майна ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , не заведена. У зв`язку із пропущенням строків для прийняття спадщини ОСОБА_4 рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75604614 від 29.01.2024 у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкових справ та видані на їх підставі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставами визначення ОСОБА_4 додаткового строку на прийняття спадщини, у позовній заяві зазначені: скрутне матеріальне становище, сімейні проблеми, запровадження на території України карантинних заходів в період пандемії коронавірусу.

Докази на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, та сімейних проблем у позивача в матеріалах справи відсутні.

На підтвердження позовних вимог до позовної заяви долучено: копію свідоцтва про народження ОСОБА_4 , серії НОМЕР_4 від 26.05.1982; копію свідоцтва про смерть ОСОБА_5 , серії НОМЕР_5 , виданого 16.03.2020 Красилівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький); копію свідоцтва про народження ОСОБА_11 , серії НОМЕР_6 від 30.11.1952; копію свідоцтва про шлюб ОСОБА_6 серія НОМЕР_7 , виданим повторно 29.11.2016; копію свідоцтва про смерть ОСОБА_6 , серії НОМЕР_8 від 09.07.2018; копію свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого на ім`я ОСОБА_5 Красилівською державною нотаріальною конторою Хмельницької області; копію державного акту на право власності на земельну ділянку № 685358, виданого 17.03.2010 на ім`я ОСОБА_5 ; копію довідки № 12/01-16, виданої 29.01.2024 приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Шлейник М.С.; копію інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75604614 від 29.01.2024.

ІНФОРМАЦІЯ_6 позивач ОСОБА_4 помер.

Як вбачається з копії спадкової справи № 59/2024, заведеної після смерті ОСОБА_4 , до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . 14.10.2024 звернулась дружина позивача ОСОБА_1 від свого імені, а також від імені малолітніх дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

V. Оцінка суду

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Відповідно до статті 1219 ЦК України, не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, право на спадкування не відноситься до тих прав, які в силу ст. 1219 ЦК України є особистими і відносно яких правонаступництво недопустиме, оскільки здійснення цього права не пов`язано з певною особою, а тому може здійснюватися і спадкоємцями цієї особи на передбачених законом умовах.

Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що питання процесуального правонаступництва у справах про спадкування, зокрема, у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у спорах про визнання права спадкування на нерухоме майно, визнання заповіту недійсним, повинно вирішуватися судом з урахуванням змісту норм статей 1218, 1219, 1276 ЦК. Процесуальне правонаступництво у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ґрунтується також на нормах ст. 1276 ЦК, відповідно до змісту якої якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Спадкоємцями позивача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 є дружина позивача ОСОБА_1 , та його діти - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Суд залучив ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 до участі у справі, як правонаступників позивача у справі № 677/353/24 за позовом ОСОБА_4 до Красилівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи даний спір по суті, суд зазначає про таке.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стосовно доводів сторони позивача про те, що скрутне матеріальне становище, сімейні проблеми (які саме позивачем не обґрунтовано, та доказів цього суду не надано) є причиною того, що ОСОБА_4 вчасно не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, суд зазначає, що не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, установлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова Верховного Суду від 31.7.2024 у справі № 706/275/22 (провадження № 61-12010св23).

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов до висновку, що скрутне матеріальне становище, сімейні проблеми не є поважними причинами пропуску ОСОБА_4 строку подання заяви про прийняття спадщини в розумінні закону, оскільки вказані обставини також не свідчать про поважність причин пропуску ОСОБА_4 строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вони не є перешкодою на вчинення спадкоємцем дій щодо прийняття спадщини відповідно до норм цивільного права.

Стосовно посилання сторони позивача на запровадження постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID - 19» на території України карантинних заходів в період пандемії коронавірусу, який в подальшому було продовжено, а також на встановлений карантинними обмеженнями особливий режим роботи підприємств, установ, організацій, автоперевізників який унеможливлював своєчасне звернення громадян до установ, підприємств, організацій в тому числі нотаріальних контор, як на обставини, які в сукупності ускладнили звернення ОСОБА_4 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд зазначає про таке.

У Постанові Верховного Суду від 22.02.2024 у справі № 755/1886/22 зазначено, що сама по собі епідемія захворювання COVID-19 не свідчить про виникнення об`єктивних обставин, які унеможливили або істотно ускладнили своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений ЦК строк, оскільки нотаріуси продовжували роботу під час карантинних обмежень, а особиста присутність у нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця для подачі заяви про прийняття спадщини від спадкоємця законом не вимагається, позивач не була позбавлена можливості засвідчити свою заяву про прийняття спадщини у будь-якого нотаріуса за своїм місцем проживання та надіслати її засобами поштового або електронного зв`язку за місцем відкриття спадщини, а тому поширення територією України гострої респіраторної хвороби COVID-19 не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що посилання сторони позивача, як на об`єктивну перешкоду, яка ускладнила ОСОБА_4 звернення до нотаріуса, на те, що в період строку, передбаченого для прийняття спадщини, на території України діяли карантинні обмеження у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби, не підтверджують обставин наявності об`єктивних перешкод для своєчасного звернення ОСОБА_4 із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини, та не заслуговують на увагу, оскільки, зважаючи на те, що шестимісячний строк прийняття спадщини ОСОБА_5 становив з 14.03.2020 по 14.09.2020, то ОСОБА_4 не був позбавлений можливості у цей строк звернутись до нотаріуса за місцем відкриття спадщини з заявою про прийняття спадщини, в тому числі, і засобами поштового або електронного зв`язку, а тому епідемія захворювання COVID-19 не може розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала здійснення спадкоємцем померлої ОСОБА_5 цих дій, та не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 зазначила, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Після закінчення строку, передбаченого ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття / відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (у зв`язку зі своєю спорідненістю зі спадкодавцем та відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність в нього права на спадкування.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

У зв`язку з наведеним, враховуючи, що тривалість пропуску ОСОБА_4 строку для прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_5 становить понад три роки, а також встановлені судом обставини, суд доходить висновку, що стороною позивача:

- не повідомлено суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили ОСОБА_4 звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 у встановлений законом строк,

- не надані докази на підтвердження своїх доводів та вимог, а тому позов правонаступників ОСОБА_4 - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Красилівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягає.

Окрім того, відповідно до статті 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Разом з тим, після залучення правонаступників померлого позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 до участі справі № 677/353/24, заява про зміну предмету позову до суду не подавалась.

Відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність ОСОБА_4 припинилася, що свідчить про неможливість визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за померлою особою.

Окрім того, суд зауважує, що позовна вимога про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за померлою особою ОСОБА_4 не є ефективним способом захисту невизнаних прав позивачів у розумінні положень статті 16 ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивачів.

Зазначені обставини є додатковою підставою для відмови позивачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 у задоволенні позову.

ЄСПЛ вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010).

VI. Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки у задоволенні позові відмовлено, судовий збір покладається на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 264-265 ЦПК України, ст. ст. 1216-1218, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у задоволенні позовних вимог до Красилівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_9 .

Позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в інтересах якої діє її законний представник ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Позивач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в інтересах якої діє її законний представник ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач Красилівська міська рада Хмельницького району Хмельницької області, місцезнаходження: 31000, Хмельницька область, Хмельницький район, м. Красилів, площа Незалежності, 2; .

Суддя Р. В. Вознюк