Справа №:755/9317/25
Провадження №: 2/755/8127/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, в складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, розстрочення виконання судового рішення подані в межах розгляду цивільної справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30 травня 2025 року відкрито провадження у справі за позовом КП ВО Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

13 червня 2025 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов відзив на позовну заяву. У прохальній частині відзиву містяться клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, клопотання про розстрочення виконання судового рішення.

Обґрунтування заявленого клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відповідачем ОСОБА_1 не наведено.

Суд, вивчивши матеріали справи та зміст поданого клопотання, дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно із частинами п`ятої, сьомої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до частини шостої статті 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

В той же час, предметом спору у даній справі є стягнення грошових коштів, ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто, є меншою

90 840,00 грн), також дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, оскільки сторонами не заявлено клопотань, вирішення яких потребує проведення судового засідання за участю сторін.

Суд враховує, що всупереч вимогам частини першої статті 84 ЦПК України відповідачем не подано жодного клопотання щодо витребування доказів, долучення доказів до матеріалів справи чи виклику свідків або ж призначення експертизи, тощо.

Також слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, розглядом всіх заявлених клопотань, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими ЦПК України. Відповідачем не зазначено, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи.

Усі наявні у справі докази на спростування вимог позовної заяви або на її підтвердження, безперешкодно можуть бути надані учасниками справи до суду в межах розгляду такої справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Крім того, суд зазначає, що відповідно до вимог цивільно-процесуального закону, сторони не позбавлені можливості самостійно долучати до матеріалів справи будь-які докази, які на їх думку, можуть вплинути на розгляд даної справи по суті, у строки визначені судом або ЦПК України.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження судом було враховано положення статті 274 ЦПК України.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що виник між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та з урахуванням документів, що містяться в матеріалах справи, суд вважає за необхідне клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін залишити без задоволення.

Стосовно клопотання відповідача ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення, суд зазначає таке.

30 травня 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у вказаній цивільній справі, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та встановлено процесуальні строки для подачі відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та пояснень по суті справи.

На виконання вимог частини першої статті 190 ЦПК України, з урахуванням положень частини другої статті 190 ЦПК України, ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками надіслано на адресу зареєстрованого місця проживання відповідачів.

Питання відстрочення або розстрочення виконання судового рішення врегульоване нормою статті 435 ЦПК України, якою передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Суд звертає увагу відповідача ОСОБА_1 , що станом на дату постановлення цієї ухвали рішення по справі не ухвалено, справа не розглянута.

Таким чином, підстави для розгляду клопотання про розстрочення виконання судового рішення відсутні, подача такого клопотання є передчасною.

З огляду на викладене підстави для задоволення вимог заяви ОСОБА_1 відсутні.

Керуючись статтями 19, 260, 274, 277, 279, 435 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Вимоги клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, розстрочення виконання судового рішення подані в межах розгляду цивільної справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (частина друга статті 352 ЦПК України).

Відповідно до положень частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (пункт 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України).

Суддя О.О. Хромова