Справа № 504/157/25
Номер провадження 2-ві/504/4/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2025с-ще Доброслав

Доброславський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Сафарової А.Ф.,

при секретарі судових засдань Антиповій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Доброслав заяву про відвід головуючого судді Барвенка В.К. у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Голосова Юрія Валерійовича до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Чорноморської селищної ради Одеського району Одеської області про зміну способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Доброславського районного суду Одеської області Барвенка В.К. від 18.06.2025 вказану заяву про відвід визнано необґрунтованою, матеріали передані для визначення іншого судді для розгляду питання відводу в порядку ст. 33 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 19.04.2025 за заявою про відвід головуючим у справі визначено суддю Доброславського районного суду Одеської області Сафарову А.Ф.

Заяву про відвід судді заявник ОСОБА_2 обґрунтовує наступним: 1. Порушення процедури опитування, допиту дітей; 2. Суддя Барвенко В.К. вже неодноразово слухав справи за участю тих самих сторін і склав вже упереджене ставлення до батька дітей; 3. Суддя Барвенко В.К. втрутився в повноваження виконавчої служби під час оскарження дій виконавця, які зафіксовані у справі № 504/477/23 на ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 27.01.2025 та поклав зобов`язання, які змінюють суть рішення суду; 4. Електронна справа не відображає всіх документів сторін. Підставою відводу, відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України, заявником визначено інші обставини, під якими слід розуміти, в тому числі, порушення процедури опитування, допиту дітей; суддя Барвенко В.К. вже неодноразово слухав справи за участю тих самих сторін і склав вже упередження ставлення до батька дітей; суддя Барвенко В.К. втрутився в повноваження виконавчої служби під час оскарження дій виконавця, які зафіксовані у справі № 504/477/23 на ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 27.01.2025 та поклав зобов`язання, які змінюють суть рішення. На підставі вищевикладеного, заявник просить вирішити питання про відвід у справі № 504/157/25 судді Комінтернівського районного суду Одеської області Барвенка В.К. у судовому засіданні з повідомленням учасників справи; заяву про відвід визнати обґрунтованою; відвести суддю Комінтернівського районного суду Одеської області Барвенка В.К. від розгляду в справі № 504/157/25.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Дослідивши доводи заяви, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Статтею 36 ЦПК України встановлені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною другою цієї статті визначено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Так, статтею 37 ЦПК України визначено вимоги щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді справи із зазначенням вичерпного переліку підстав.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Разом із тим, слід зазначити, що визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Таким чином, можливо дійти висновку про те, що особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести, на підставі доказів, факти, на які посилається в обґрунтування наявності упередженості судді.

Підставою для відводу судді Барвенка В.К. Васильченком В.В. відповідачем по цивільній справі визначено, зокрема, порушення процедури опитування, допиту дійте, розгляд інших справ за участі тих самих сторін, втручання в повноваження виконавчої служби під час оскарження дій виконавця у справі № 504/477/23, що на думку заявника не може сприяти об`єктивному та неупередженому розгляду справи тим самим суддею, виключається надання об`єктивної та неупередженої оцінки всім обставинам справи, оскільки суддя склав вже упереджене ставлення до батька дітей.

Суддею Доброславського районного суду Одеської області Барвенком В.К. в ухвалі від 18.06.2025 зазначено про відсутність підстав для задоволення відводу судді, заяву ОСОБА_2 визнано не обґрунтованою.

Згідно з ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.

У своїй ухвалі від 18.06.2025 суддею Барвенком В.К. наведено обставини, які свідчать про відсутність об`єктивного критерію безсторонності судді у справі, зокрема враховуючи те, що судом взято до уваги, що рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області від 27.10.2023 року у справі № 504/477/23 під головуванням судді Барвенко В.К. частково задоволено позов ОСОБА_2 , зобов`язано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не чинити перешкод ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спілкуванні з дітьми: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Визначено порядок та спосіб участі у вихованні та спілкуванні ОСОБА_2 з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , шляхом встановлення систематичних зустрічей щотижнево: - кожного вівторка з 08 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. без присутності ОСОБА_1 ; - кожної першої суботи місяця з 09 год. 30 хв. до 20 год. 00 хв. без присутності ОСОБА_1 ; - кожної другої неділі місяця з 09 год. 30 хв. по 20 год. 00 хв. без присутності ОСОБА_1 ; - кожної третьої суботи та неділі місяця з 09 год. 30 хв. суботи по 20 год. 00 хв. неділі без присутності ОСОБА_1 , в тому числі з ночівлею за місцем проживання батька; у канікулярний період згідно з графіком школи, за згодою дітей; - в інші дні - культурно-масові, спортивні, розважальні, оздоровчі заклади, за домовленістю з матір`ю та згодою дитини, - дні народження дітей за попередньо домовленістю між батьками з урахуванням побажання та самопочуття дітей. Зобов`язано ОСОБА_2 під час реалізації встановленого судом порядку та способу участі у вихованні та спілкуванні з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дотримуватись режиму харчування, навчання, відпочинку, правил безпеки, встановлених для дітей відповідного віку, та враховувати вимоги та правила, встановлені режимом воєнного стану в державі. Роз`яснено сторонам, що при зустрічах з дітьми не потрібно травмувати дитячу психіку, не з`ясовувати стосунки в присутності дітей, не налаштовувати дітей один проти одного, не втягувати дітей у конфлікт лояльності. Роз`яснено, що діти повинні розвиватися фізично, морально та духовно, а не перетворюватися на предмет маніпуляції між батьками та їх родичами. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено. В теперішній час рішення проходить стадію касаційного перегляду, справа перебуває у суді касаційної інстанції. Разом із тим, суд вважає, що специфіка правовідносин, які є предметом розгляду у справі, що розглядається судом, вказує на їх змінюваність з часом. Отже питання зміни способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними, безумовно, за певних обставин, може розглядатись судом аж до досягнення дитиною (дітьми) повноліття. Крім того, кожного разу, при наявності підстав для зміни способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними мають досліджувати нові докази, нові обставини. Таким чином не можна стверджувати про наявність упередженості чи необ`єктивності головуючого судді тільки через те, що судом вже вирішувалось питання встановлення (визначення) способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними, при новому розгляді справи про зміну способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними. Інші доводи для відведення головуючого зводяться до не згоди з прийнятими головуючим суддею рішеннями. Щодо опитування дітей у підготовчому засіданні, суд вважає доцільним звернути увагу сторін та інших учасників процесу на наступне. Право бути поінформованим є одним з ключових прав дитини, залученої до судового процесу.

Так, відповідно до статті 13 Конвенції ООН про права дитини вона має право шукати, одержувати і передавати інформацію та ідеї будь-якого роду, незалежно від кордонів в усній, письмовій чи друкованій формі, у формі творів мистецтва чи за допомогою інших засобів на вибір дитини. У контексті судового процесу право на інформацію розкривається у Європейській конвенції про здійснення прав дитини. У разі, якщо дитина бере участь у розгляді справи, суд повинен роз`яснити дитині її права та можливі наслідки дій її представника чи законного представника у разі, якщо за віком вона може усвідомити їх значення. Закон також встановлює загальний обов`язок суду сприяти створенню належних умов для здійснення прав дітей. Ухвалюючи рішення в справі «М. С. проти України» від 11 липня 2017 року (заява № 2091/13), ЄСПЛ наголосив, що в таких справах основне значення має вирішення питання про те, що найкраще відповідає інтересам дитини. На сьогодні існує широкий консенсус, у тому числі в міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, їх найкращі інтереси повинні мати першочергове значення. При цьому ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним. Суд безумовно вкотре наголошує, що задля захисту інтересів малолітніх чи неповнолітніх осіб, суд має право з власної ініціативи збирати докази, що стосуються предмета спору (ст. 13 ЦПК України). Серед доказів процесуальний закон відносить і допит свідків (дивись опитування дітей). Допит (опитування) малолітніх свідків і, за розсудом суду, неповнолітніх свідків проводиться в присутності не заінтересованих у справі батьків, усиновлювачів, опікунів, піклувальників, а також представників органів опіки та піклування, служби у справах дітей (ст.232 ЦПК України). Відповідно до вимог ст. 45 ЦПК України під час розгляду справи малолітня або неповнолітня особа має право безпосередньо або через представника чи законного представника висловлювати свою думку та отримувати його допомогу у висловленні такої думки. Таким чином, доводи пана ОСОБА_2 про припущення головуючим порушень щодо опитування дітей зводяться до власного розуміння вимог діючого національного процесуального закону, та вимог європейського законодавства. Суд переконаний, що жодних правових підстав для відводу головуючого судді не має.

Суд находить слушними доводи, викладені суддею Барвенком В.К. в ухвалі від 18.06.2025 та дійшов висновку, що визначені заявником відводу обставини не є підставою для відводу головуючого по справі судді, оскільки зводяться в основному до не згоди з прийнятими головуючим по справі процесуальними рішеннями.

Враховуючи вищевикладене, заявлений відвід визнається безпідставним та у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст.12,40,81,84 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Барвенка В.К. у справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Голосова Юрія Валерійовича до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Чорноморської селищної ради Одеського району Одеської області про зміну способу та порядку участі батька у вихованні дітей та спілкування з ними залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Копію ухвали скерувати учасникам процесу та головуючому судді Барвенку В.К.

Суддя Сафарова А. Ф.