КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

23 червня 2025 року місто Київ

справа № 752/25174/24

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів cудової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Рейнарт І.М., Ратнікової В.М.

перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025року, ухвалене під головуванням судді Кордюкової Ж.І., повний текст рішення складено 13 березня 2025року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 28 квітня 2024 року подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 червня 2025 року апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025року було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме для зазначення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025року в період з 26 квітня 2025 року по 27 квітня 2025 року та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

16 червня 2025 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав заяву про усунення недоліків апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд», в якій просив визнати причини пропуску строку для надсилання апеляційної скарги поважними та поновити даний строк.

В обґрунтування вимог, посилався на те, що відповідачем була подана апеляційна скарга за допомогою підсистеми «Електронний суд» 28 квітня 2025 року оскільки, після численних технічних збоїв в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, починаючи з 25 квітня 2025 року не вдавалося авторизуватися в електронному кабінеті та подати апеляційну скаргу, а тому враховуючи наявність лише одного способу входу до цієї системи, а саме за допомогою кваліфікованого електронного підпису, через неможливість авторизуватися в електронному кабінеті, подати апеляційну скаргу не виявилося можливим.

Вказував, що враховуючи специфіку справи, вивчення спеціалізованої літератури представником відповідача (який на відміно від позивача не є спеціалістом у цій сфері) детальним ознайомленням та пошуком практики щодо методики нарахування вартості електричної енергії неврахованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, враховуючи великий об`єм інформації та матеріалів, підготовка апеляційної скарги у цій справі вимагала більшої кількості часу, оскільки питання застосування норм права, які є предметом розгляду у цій справі, мають суттєве значення для формування єдиного підходу для їх застосування та потребувало залучення відповідних спеціалістів у сфері електроенергії для консультацій.

Зазначав, що в умовах воєнного стану територія України, включаючи місто Київ, постійно знаходиться під ударами ракет та БПЛА або їх загрозою. Наявність частих, а іноді тривалих повітряних тривог, має негативний вплив не тільки на фізичний та емоційний стан, але й суттєво вливає на тривалість робочого часу, скорочуючи його.

На підтвердження своїх доводів представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 долучено до заяви про усунення недоліків роздруківку статистики повітряних тривог з 25 лютого 2022 року по 15 квітня 2025 року у місті Києві з сайту Київ цифровий та роздруківку, що підтверджує технічні збої в «Електронному суді».

Колегія суддів вважає, що зазначені представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 причини пропуску строку є неповажними виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення було ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Повний текст рішення складено 13 березня 2025 року.

В апеляційній скарзі, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вказував, що отримав текст оскаржуваного судового рішення 26 березня 2025 року, а тому вважає, що початок процесуального строку для подання апеляційної скарги на оскаржуване судове рішення визначається датою 27 березня 2025 року, а закінчення - 27 квітня 2025 року.

Суд погоджується з посиланням апелянта про те, що враховуючи дату та час отримання копії оскаржуваного рішення, початок процесуального строку для подання апеляційної скарги на оскаржуване судове рішення визначається датою 27 березня 2025 року.

Виходячи з дати отримання копії рішення представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , останнім днем для подання апеляційної скарги на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025 року є 25 квітня 2025 року, що є робочим днем (п`ятниця).

Апеляційна скарга була подана до суду 28 квітня 2025 року.

Разом з тим, наведені представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в заяві про усунення недоліків причини для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, виходячи з наступного.

Так, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов'язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку апеляційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, №17160/06 та №35548/06, § 34 від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз'яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Щодо посилання апелянта, як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження, що в умовах воєнного стану територія України, включаючи місто Київ, постійно знаходиться під ударами ракет та БПЛА або їх загрозою, наявність частих, а іноді тривалих повітряних тривог, має негативний вплив не тільки на фізичний та емоційний стан, але й суттєво вливає на тривалість робочого часу, скорочуючи його, слід зазначити наступне.

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку.

Разом з тим, питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22, у постановах Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі №140/13772/21, від 12 жовтня 2022 року у справі №930/2360/21.

Особа, яка заявляє клопотання про поновлення встановленого законом процесуального строку, повинна надати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до заяви про усунення недоліків було додано роздруківку статистики повітряних тривог за період з 25 лютого 2022 року по 15 квітня 2025 року у місті Києві з сайту Київ цифровий з якої вбачається, що повітряні тривоги оголошувалися: 27 березня 2025 року о 09:10, яка тривала 15 хв., 28 березня 2025 року о 00:13, яка тривала 27 хв. та о 23:04, яка тривала 2 год. 1 хв., 29 березня 2025 року о 01:15, яка тривала 1 год. 2 хв., 30 березня 2025 року о 22:29, яка тривала 4 год. 40 хв., 31 березня 2025 року о 04:14, яка тривала 37 хв., 03 квітня 2025 року о 13:58, яка тривала 24 хв., о 18:16, яка тривала 33 хв. та о 23:33, яка тривала 1 год. 16 хв., 04 квітня 2025 року о 19:58, яка тривала 29 хв., 05 квітня 2025 року о 01:27, яка тривала 1 год. 8 хв., 06 квітня 2025 року о 01:56, яка тривала 2 год. 26 хв., о 04:57, яка тривала 2 год. 7 хв. та о 20:14, яка тривала 30 хв., 07 квітня 2025 року о 08:04, яка тривала 25 хв., 09 квітня 2025 року о 08:51, яка тривала 36 хв., о 11:41, яка тривала 31 хв., о 17:25, яка тривала 22 хв. та о 23:34, яка тривала 2 год. 2 хв., 10 квітня 2025 року о 07:01, яка тривала 24 хв., о 17:08, яка тривала 50 хв. та о 20:59, яка тривала 22 хв., 11 квітня 2025 року о 18:43, яка тривала 30 хв., 12 квітня 2025 року о 04:11, яка тривала 1 год. 5 хв., 12 квітня 2025 року о 11:47, яка тривала 44 хв. та о 22:59, яка тривала 2 год. 11 хв., 13 квітня 2025 року о 10:12, яка тривала 42 хв. та о 23:35, яка тривала 26 хв., 14 квітня 2025 року о 04:57, яка тривала 37 хв. та о 07:39, яка тривала 43 хв. та о 20:56, яка тривала 39 хв., 15 квітня 2025 року о 23:50, яка тривала 40 хв., 16 квітня 2025 року о 01:43, яка тривала 1 год. 23 хв. та о 13:36, яка тривала 30 хв., 17 квітня 2025 року о 13:40, яка тривала 21 хв., 18 квітня 2025 року о 01:14, яка тривала 1 год. 28 хв., о 07:17, яка тривала 31 хв., о 12:04, яка тривала 32 хв. та о 14:12, яка тривала 17 хв., 19 квітня 2025 року о 17:10, яка тривала 50 хв., 19 квітня 2025 року о 21:51, яка тривала 14 хв., 21 квітня 2025 року о 04:40, яка тривала 1 год. 7 хв., 22 квітня 2025 року о 00:57, яка тривала 41 хв., 23 квітня 2025 року о 01:08, яка тривала 1 год. 11 хв., о 15:07, яка тривала 14 хв. та о 15:31, яка тривала 22 хв., 24 квітня 2025 року о 00:36, яка тривала 5 год. 57 хв., 26 квітня 2025 року о 06:38, яка тривала 43 хв.

Виходячи з вище викладеного слід зазначити, що переважна кількість повітряних тривог які були оголошені в місті Києві були оголошені не в робочий час, а в нічний. Тривоги які припадали на робочий час були не довготривалими. Крім того в день коли припадав строк для подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду 25 квітня 2025 року в місті Києві повітряна тривога не оголошувалася, а тому суд вважає, що в представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було достатньо часу для підготовки апеляційної скарги та подання її до Київського апеляційного суду.

Посилання представника апелянта на те, що технічні збої в підсистемі «Електронний суд» призвели до порушення права людини на доступ до правосуддя та справедливий суд, гарантованого ст.55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів відхиляє, оскільки представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу на поштову адресу до Київського апеляційного суду в строк визначений нормами ЦПК України.

Крім того із роздруківок про технічні збої в «Електронному суді», що були надані представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , як докази численних технічних збоїв в ЄСІТС починаючи з 25 квітня 2025 року вбачається, що дані збої стосуються 05 квітня 2025 року та 23 квітня 2025 року, а адвокатом не надано доказів того, що саме 25 квітня 2025 року в підсистемі «Електронний суд» був технічний збій.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний суд вважає, що наведені представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є непереконливими, неповажними, оскільки апелянтом не надано доказів наявності істотних перешкод чи труднощів, які унеможливили вчасне вчинення процесуальних дій з подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Пунктом 4 ч.1 ст.358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

А тому, виходячи з принципів, розумності, справедливості, рівності учасників судового розгляду, а також враховуючи принцип правової визначеності, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025року подана з пропуском встановленого законом строку та наведені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку з урахуванням викладеного не є поважними, а тому пропущений строк не підлягає поновленню.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись ст.358 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження в справі за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 13 березня 2025року, ухвалене під головуванням судді Кордюкової Ж.І., у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: