Справа № 357/9428/25
Провадження № 2/357/4402/25
У Х В А Л А

25.06.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Рижко Г. О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської окружної прокуратури, третя особа: Ужгородська районна державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Гук Ольги Олегівни надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Ужгородської окружної прокуратури, третя особа: Ужгородська районна державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 червня 2025 року справу було передано на розгляд судді Рижко Г.О. та отримано суддею для розгляду 20 червня 2025 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду, суд приходить до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України визначено вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить зняти арешт з усього нерухомого майна померлого ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) накладного на підставі постанови про накладення заборони б/н від 25.12.2007 року Ужгородської міжрайонної прокуратури Закарпатської області та вилучити запис обтяження за реєстраційним номером 6453527 зареєстрований 24.01.2008 року Ужгородською районною державною нотаріальною конторою з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 за № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» визначено, що у резолютивній частині рішення у цій категорії справ суду належить зазначати, зокрема, конкретне майно, з якого знімається арешт.

Згідно ч.2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходження цього майна або основної його частини.

До матеріалів позовної заяви долучено Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №416487030 від 05 березня 2025 року, з якої вбачається, що померлому ОСОБА_2 на праві власності належало: 1) закінчений будівництвом об`єкт автозаправка, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 140; 2) земельна ділянка кадастровий №:01:005:0215 площею 0,075 га; 3) домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер майна: 6555150.

Отже, до складу нерухомого майно, з якого позивач просить зняти арешт, належать декілька об`єктів, які розташовані у різних районах Київської області.

Як роз`яснено у Постанові Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» якщо майно розташоване або знаходиться у різних районах міста чи в різних містах, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини майна, вартість якої перевищує вартість тих, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Враховуючи те, що позивачем не надано до суду звітів про оцінку майна, з якого вона просить зняти арешт, суд позбавлений можливості перевірити підсудність вказаної справи.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно уточнити прохальну частину позовної заяви вказавши конкретне майно, з якого знімається арешт та надати відомості про ринкову вартість об`єктів нерухомого майна з приводу яких виник спір щодо зняття арешту.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 7 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись, ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської окружної прокуратури, третя особа: Ужгородська районна державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г. О. Рижко