Провадження № 2/161/4070/25
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
13 червня 2025 року місто Луцьк
Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Філюк Т.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,-
В С Т А Н О В И Л А:
09 червня 2025 року представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Грибан Ж.В. звернулась в суд з позовною заявою, поданою через систему «електронний суд» до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України).
Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).
Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.
Однак, в порушення вимог ч.3 п.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову.
Ціна позову має бути підтверджена висновком суб`єкта оціночної діяльності, який має відповідну ліцензію на здійснення такої діяльності.
Враховуючи викладене вище, суддя вважає, що позивачами не визначено ціну позову, виходячи з вартості майна станом на момент звернення до суду, що впливає на суму судового збору.
Вартість нерухомого майна в судовому порядку визначається суб`єктами оціночної діяльності, які отримали дозвіл на її здійснення в установленому законом порядку.
До позовної заяви позивачами не додано квитанцію про сплату судового збору.
Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставка судового збору за вимогу майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).
Згідно ч.7 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.
Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Всупереч вказаній нормі, в матеріалах даної справи відсутні докази надсилання листом з описом вкладення відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 копії позовної заяви із копіями доданих до неї документів.
Враховуючи вище викладене, позивачам необхідно надати докази направлення позовної заяви з доданими документами відповідачам з урахуванням положень статті 43 ЦПК України.
Також, суд звертає увагу, що статус учасника ОСОБА_2 у позовній заяві вказаний як позивач, так і інша особа одночасно. Отже, дана обставина підлягає уточненню.
За викладених обставин, позивачам необхідно у позовній заяві зазначити ціну позову, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна), надати квитанцію про сплату судового збору виходячи з ціни позову, надати докази направлення позовної заяви з доданими документами відповідачам, уточнити статус учасника справи ОСОБА_2 .
Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З врахуванням вищенаведеного, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі наведеного, керуючись ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення зазначених недоліків у мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачам.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М. Філюк