З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
17 червня 2025 року м. Черкаси
Черкаський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Волкової Н.С.,
за участю секретаря Заїчко Д.Ю.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про поділ в натурі майна,
1. Позиції сторін, процесуальні дії
1.1. ОСОБА_1 звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_4 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , про поділ в натурі майна, посилаючись на наступне.
ОСОБА_1 є співвласником 1/2 частини жилого будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд за адресою:АДРЕСА_1 . Іншим співвласником 1/2 частини вказаного майна є відповідач ОСОБА_4 . Позивач вказує, що між сторонами не досягнуто згоди про порядок володіння і користування вказаним майном, у зв`язку з чим вона бажає здійснити виділ своєї частки зі спільної часткової власності, з метою використання своєї власності незалежно від волі іншого співвласника, а тому з урахуванням уточнених позовних вимог просить суд:
-виділити їй у власність у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення (позначені зеленим кольором на план-схемі Додаток №1 до висновку експерта №1601/21-23 від 15.02.2024): коридор 1-1 площею 7,10 кв.м., кухню 1-2 площею 15,8 кв.м., кімнату 1-5 площею 9,90 кв.м., кімнату 1-6 площею 14,10 кв.м, ванну 1-7 площею 8,20 кв.м., котельну 1-8 площею 4,20 кв.м.,_ сарай літ. В, погріб літ. Г, 1/2 частину вбиральні літ. Д, 1/2 частину свердловини №2;
1.2. Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Смоляра О.А. від 07.08.2020 прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній цивільній справі.
Ухвалою суду від 26.11.2020у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі.
Ухвалою суду від 14.07.2021 замінено експертну установу з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України на експерта Оніщенко Надію Сергіївну, проведення експертизи призначеної ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 26.11.2020 доручено експерту Оніщенко Надії Сергіївні.
Ухвалою суду від 09.11.2021у справі призначено комплексну судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі.
Ухвалою суду від 15.04.2024провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників відповідача ОСОБА_4 .
Ухвалою суду від 26.07.2024 провадження у справі відновлено за заявою позивача.
21.10.2024 вказана справа за результатами автоматизованого розподілу була передана на розгляд судді Волковій Н.С., оскільки суддю Смоляра О.А. відраховано зі штату Черкаського районного суду Черкаської області у зв`язку зі звільненням з посади суді у відставку з 15.10.2024.
Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Волкової Н.С. від 26.07.2024прийнято до розгляду вказану цивільну справу.
Ухвалою суду від 29.01.2025 залучено до участі в цій справі правонаступника померлого відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 28.02.2025 закрити підготовче провадження у справі та призначено
справу для розгляду по суті.
1.3. В судовому засіданні представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, які викладені в уточненій позовній заяві. Представник позивача у судовому засіданні уточнив позовні вимоги стосовно правильного зазначення адреси розташування нерухомого майна, щодо якого просить здійснити поділ, а саме: АДРЕСА_1 .
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило.
1.3. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представник позивача та позивач не заперечували проти заочного розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважав за можливе слухати справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього.
2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин
2.1. Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом № 2-3288, виданого 21.09.2018 державним нотаріусом Черкаської районної державної нотаріальної контори Зайцевою О.А., ОСОБА_1 є власником 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд, що знаходиться за адресою:АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 . Вказаний факт додатково підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав № 138711280 від 21.09.2018.
Відповідно до копії технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок, що розташований за адресою:АДРЕСА_1 , вказаний будинок складається з: А-1 житловий будинок; а прибудова, Б -гараж, В сарай; Д вбиральня; Е вбиральня; Ж-навіс; Г -погріб, № 2 свердловина.
2.2. Згідно з листом Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаській області Управління державної реєстрації, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 07.12.2023 виконавчим комітетом Червонослобідської сільської ради Черкаського району Черкаської області складено актовий запис № 201.
З листа Черкаської районної державної нотаріальної № 1343/01-16 від 10.12.2024, вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 не заводилась.
З листа Червонослобідської сільської ради Черкаського району Черкаської області № 151/05-13 від 16.01.2025 та облікової картки об`єкта погосподарського обліку вбачається, що за адресою:АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (родинні зв`язки: чоловік спадкодавець, дата реєстрації 21.07.1988, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 ), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (родинні зв`язки: жінка спадкодавця, дата реєстрації 28.12.2005), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (родинні зв`язки: син спадкодавця, дата реєстрації 28.12.2005).
Експертом запропоновано наступний варіант поділу.
Першому співвласнику (1/2) виділяються наступні приміщення:коридор 1-1 площею 7,10 кв.м., кухню 1-2 площею 15,8 кв.м., кімнату 1-5 площею 9,90 кв.м., кімнату 1-6 площею 14,10 кв.м, ванну 1-7 площею 8,20 кв.м., котельну 1-8 площею 4,20 кв.м.,_ сарай літ. В, погріб літ. Г, 1/2 частину вбиральні літ. Д, 1/2 частину свердловини №2, загальною вартістю 397231 грн.
Другому співвласнику (1/2) виділяються наступні приміщення:кімната 1-3 площею 40,40 кв.м., коридор 1-4 площею 17,00 кв.м., гараж літ. Б, погріб літ. Г, 1/2 частину вбиральні літ. Д, 1/2 частину навісу (вольєру) літ. Ж, 1/2 частину свердловини №2.
3. Релевантні джерела права
3.1. Частиною 1 ст. 183 ЦК України передбачено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.
Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.
Згідно з ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
3.2. У постанові Верховного Суду від 06 листопада 2023 року у справі № 707/2516/18 вказано, що при виділі частки з нерухомого майна, яке є об`єктом спільної сумісної власності, власнику, частка якого виділяється, та власнику (власникам), частка якого (яких) залишається, мають бути виділені окремі приміщення, які повинні бути ізольованими від приміщень іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, підведену систему водопостачання, водовідведення, опалення тощо, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна.
Тлумачення положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку про те, що поділ будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.
Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи судом розглядається найбільш оптимальний варіант поділу нерухомого об`єкта в натурі відповідно до розміру ідеальних часток у спільній частковій власності. Отримання дозволів на перепланування об`єкта нерухомості здійснюється власниками, якщо техніко-юридичними нормами встановлена вимога щодо отримання дозвільних документів у разі втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування чи в інших випадках, передбачених будівельними нормами та правилами.
Ухвалення рішення суду про поділ нерухомого майна в натурі між його співвласниками не потребує попереднього (до ухвалення такого рішення) подання до суду сторонами документів, що дають право на виконання відповідних будівельних робіт, навіть у тому випадку, коли такий поділ вимагатиме переобладнання та перепланування спірної нерухомості з проведенням робіт, які передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.
4. Оцінка доказів та аргументів сторін
4.1. Суд враховує, що визначальним для виділу в судовому порядку частки нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Також, суд має встановити необхідність проведення такого виділу саме в судовому порядку, зокрема, у зв`язку із неможливістю проведення цього виділу в договірному порядку.
4.2. На підставі вищенаведених письмових доказів, суд дійшов висновку про те, що в даному випадку виділ обом сторонам часток в натурі із майна, що є у спільній частковій власності, може бути проведений. Зокрема, для цього наявна технічна можливість, адже фактично дозволяє створити два ізольовані об`єкти, які можуть використовуватись їх власниками незалежно один від одного.
Вирішуючи питання щодо запропонованого експертом варіанту виділу частки позивача суд враховує, що представник позивача просив застосувати варіант виділу як для першого співвласника, оскільки на його думку такий варіант відповідає інтересам позивача.
Таким чином, беручи до уваги обставини фактичної експлуатації сторонами спірного домоволодіння, суд доходить висновку, що найбільш доцільним є варіант розподілу житлового будинку між сторонами за запропонованим експертом варіантом, в якому позивачка виступає першим співвласником, а відповідач другим, оскільки такий варіант розподілу є найменш обтяжливим для обох сторін, як з точки зору розміру компенсації так і з точки зору обсягу вчинення додаткових будівельних робіт. При цьому, саме такий варіант розподілу найменше створює незручностей для обох сторін при фактичній експлуатації спірного домоволодіння.
Отже, з огляду на те, що для забезпечення відповідності будівельним нормам та стандартам часток, що виділяються сторонам у зв`язку з поділом спірного домоволодіння, фактичний розмір частки позивача збільшується від розміру її ідеальної частки, а у відповідача зменшується, то з позивача підлягає стягненню відповідна компенсація на користь відповідача.
4.3. Стосовно правового режиму спірного домоволодіння у зв`язку з його поділом в натурі слід зауважити, що у постанові Верховного Суду від 19.05.2021 у справі №501/2148/17 зроблено висновок, що «відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється».
Отже, враховуючи що спірне домоволодіння перебуває у спільній частковій власності двох співвласників, якими є позивач та відповідач, то внаслідок поділу такого майна в натурі між сторонами право спільної часткової власності на нього припиняється.
Таким чином, заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
5. Розподіл судових витрат
5.1. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією від 20.07.2020 про сплату судового збору в сумі 983,30 грн. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 983,30 грн.
5.2. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Частиною 2 ст. 141 ЦПК України визначено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Згідно із ч. 8, 10 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Разом з тим, позивачем до суду не було надано будь-яких доказів того, що саме така сума витрат була понесена позивачем на оплату проведеної експертизи, а тому підстави для відшкодування їй цих витрат відсутні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про поділ в натурі майна - задовольнити.
Здійснити поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до варіанту №1 висновку експерта за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №1601/21-23 від 15.02.2024, наступним чином:
Виділити у власність ОСОБА_1 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення (позначені зеленим кольором на план-схемі Додаток №1 до висновку експерта №1601/21-23 від 15.02.2024): коридор 1-1 площею 7,10 кв.м., кухню 1-2 площею 15,8 кв.м., кімнату 1-5 площею 9,90 кв.м., кімнату 1-6 площею 14,10 кв.м, ванну 1-7 площею 8,20 кв.м., котельну 1-8 площею 4,20 кв.м.,_ сарай літ. В, погріб літ. Г, 1/2 частину вбиральні літ. Д, 1/2 частину свердловини №2.
Виділити у власність ОСОБА_3 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення (позначені червоним кольором на план-схемі Додаток №1 до висновку експерта №1601/21-23 від 15.02.2024): кімната 1-3 площею 40,40 кв.м., коридор 1-4 площею 17,00 кв.м., гараж літ. Б, погріб літ. Г, 1/2 частину вбиральні літ. Д, 1/2 частину навісу (вольєру) літ. Ж, 1/2 частину свердловини №2.
Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користьОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 983 (дев`ятсот вісімдесят три) грн. 20 коп.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Повний текст рішення складено 19.06.2025.

Суддя: Н. С. Волкова