Справа № 202/5049/25
Провадження № 2/202/3324/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

19 червня 2025 року Індустріальний районний суд міста Дніпра

в складі: головуючої судді Слюсар Л.П.,

за участю секретаря Пеки Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Сидоренка Олега Андрійовича, у травні 2025 року звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпра із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 21 березня 2015 липня виконкомом Української міської ради м. Селидове Донецької області між ним та відповідачем зареєстровано шлюб, актовий запис № 13. Від цього шлюбу позивач та відповідач мають спільних дітей доньок ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач зазначив, що спільне життя з відповідачем не склалося, через відсутність спільних інтересів та взаєморозуміння, протилежні погляди на життя. Подружжя втратило почуття любові один до одного. Шлюб фактично припинив існування декілька років тому, спільне господарство не ведеться. Подальше збереження шлюбу неможливе, оскільки суперечить інтересам позивача. Вважає заходи примирення недоцільними. Наведене зумовило позивача звернутись до суду з відповідною позовною заявою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 травня 2025 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Слюсар Л.П., ухвалою якої від 23 травня 2025 року позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Сидоренко О.А., у судове засідання не з`явилися, натомість представником позивача через систему «Електронний суд» подано заяву, відповідно до якої просив здійснювати розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання також не з`явилась, натомість засобами поштового зв`язку подала заяву про визнання позову, відповідно до якої просила позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити. Розгляд справи проводити без участі відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що 21 березня 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ») уклали шлюб, який зареєстровано виконкомом Української міської ради м. Селидове Донецької області, про що складено відповідний актовий запис № 13 (а.с. 6).

Позивач та відповідач мають спільних дітей доньок ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с. 7, 8).

Між позивачем та відповідачем відсутній спір про місце проживання спільних дітей.

Також, встановлено, що між сторонами припинені шлюбні стосунки, сторони не ведуть спільного господарства, між ними примирення неможливе.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.

Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажають поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, доказів протилежного не надано, збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.

Причиною розпаду сім`ї є протилежні погляди на шлюб та сім`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи, що відповідачем ОСОБА_2 не заявлено клопотання про зміну прізвища після розірвання шлюбу, суд вважає необхідним після розірвання шлюбу прізвище відповідача не змінювати.

Таким чином, суд вважає, що сімейно-шлюбні відносини припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому суд дійшов висновку, що сім`я сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.

Керуючись ст. ст. 56, 105, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 »), зареєстрований 21 березня 2015 липня виконкомом Української міської ради м. Селидове Донецької області, актовий запис № 13 розірвати.

Прізвище ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити без змін.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.П. Слюсар