Єдиний унікальний номер: 379/877/25
Провадження № 2/379/381/25
УХВАЛА

18 червня 2025 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі судді Невгада О.В., розглянувши заяву (клопотання) позивачки ОСОБА_1 про доручення нових доказів та перерахунок пені у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Таращанського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Позивачка визначила ціну позову 19 821 736,09 грн. та надала відповідний розрахунок пені.

17.06.2025 до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява (клопотання) від позивачки ОСОБА_1 у якій вона наводить новий розрахунок пені, у тому числі за 47 днів з 02.05.2025 по 18.06.2025 та просить «додати до ціни позову» донараховану пеню в сумі 356 145,07 грн.

При вирішенні указаної заяви (клопотання) суд виходить із наступного.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи зміст заяви (клопотання), а саме наявність у ній нового розрахунку пені, (який відрізняється від розрахунку, наданого позивачкою одночасно з позовною заявою), включення до нього додатково 47 днів з 02.05.2025 по 18.06.2025 та збільшення вимоги на 356 145,07 грн., суд висновує, що ця заява позивачки є заявою про збільшення позовних вимог.

Разом з тим, частина 5 ст. 49 ЦПК України встановлює, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Відповідно до положень частин 5-7 статті 43 ЦПК документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Отже, цивільним процесуальним законом передбачено можливість збільшення позивачем розміру позовних вимог, але за умови направлення копій відповідної заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Всупереч наведеному, до заяви ( клопотання) не додано доказів направлення її копії відповідачу у справі ОСОБА_2 та його представнику ОСОБА_3 , що позбавляє можливості їх визнати або заперечити вимоги вищевказаної заяви (клопотання).

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 не має зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Передбачений статтею 14 ЦПК України обов`язок зареєструвати такий кабінет в ЄСІКС на нього не поширюється.

Отже, копія заяви (клопотання) мала бути направлена на адресу відповідача ОСОБА_2 у паперовій формі листом з описом вкладення. Доказів такого направлення матеріали заяви (клопотання) не містять. Інших способів направлення заяви (клопотання), зокрема, на електронну пошту ЦПК України не передбачає.

Також до клопотання не додано доказів доставки його копії до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС представника відповідача адвоката Кабриль Ю.В..

Враховуючи викладене, існують правові підстави для повернення позивачці відповідної заяви про збільшення позовних вимог.

Наведене не позбавляє учасника справи можливості звертатись до суду із заявою про збільшення позовних вимог у строки та в порядку, передбачені статтями 43, 49 ЦПК України таПоложенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Принагідно суд зауважує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 14, 43, 212, 258-261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву (клопотання)позивачки ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог повернути заявниці.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.06.2025.

Суддя Таращанського районного суду

Київської області Олександр НЕВГАД