РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/457/25

Провадження № 2/293/331/2025

19 червня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

за участю секретаря судового засідання Ничипорук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ.

25.04.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лук`янець Л.О., яка діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АМ №1122333 від 21.03.2025, звернулась до суду з позовом до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. За змістом позову просить визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном на 2 (два) місці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входять, зокрема:

- житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав їй на пра особистої приватної власності на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 , виданого 13.09.2011 виконкомом Головинської селищної ради Черняхівської району Житомирської області, що також підтверджується технічним паспортом на будинок: виготовленим 08.09.2011 КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічні інвентаризації» Житомирської міської ради.

-земельна ділянка, яка знаходиться на території Головинської селищної ради Черняхівського району Житомирської області, яка належала їй на праві особистої приватної власності на підставі державного акту на право власності на землю серії ЖТ ІІ-24 №000028 виданого 20.03.2002 Головинською селищною Радою народних депутатів, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ- 014 від 27.11.2014.

За життя 29.09.2016 ОСОБА_2 склала два заповіти. Одним заповітом заповіла вищевказану земельну ділянку своєму сину - ОСОБА_1 , а другий на дочку - сестру позивача, однак спадщину після смерті матері вона не приймала і її місце перебування позивачу не відоме. Спадкова справа після ОСОБА_2 не заведена.

Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак листом №606/01-16 від 25.10.2024 нотаріус відмовив йому у вчиненні нотаріфальної дії та роз`яснив, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті матері та має право звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщимни після смерті ОСОБА_2 закінчився 08.10.2024. Визначений законом 6 місячний строк для прийняття спадщини позивач пропустив через об`єктивні, істотні труднощі, які він мав на той час, а саме: те, що син позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був призваний на військову службу по мобілізації до Лав Збройних Сил України. 18.07.2024 ОСОБА_3 виконуючи військовий обов`язок зник зник безвісти поблизу н.п. Торецьк Бахмутського району Донецької області, що підтверджується сповіщенням сім`ї №з-7143 виданим 23.07.2024 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказана звістка викликала сильний стресс у позивача, що значно погіршило його стан здоров`я. Він змушений був займатись збором документів та зверненням до різних державних струкур щодо вжиття заходів для розшуку сина. З 10.09.2024 по 20.12.2024 позивач хворів та звертався за медичною допомогою в Центр сімейної медицини « ІНФОРМАЦІЯ_4 » -ФОП ОСОБА_4 .

Крім того, позивач неодноразово звертався до суду з вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, однак через юридичну необізнаність його позов залишено без руху та вподальшому йому повернуто. Після чого позивач звернувся за допомогою до адвоката.

В зв`язку з викладеним, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законої сили.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Ухвалою від 30.04.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 11 год. 00 хв. 21.05.2025 (а.с.47).

21.05.2025 ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, суд задовольнив клопотання представника позивача про витребування копії спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та відклав підготовче засідання на 11 год. 30 хв. 03.06.2025(а.с.53).

02.06.2025 до суду надійшло повідомлення приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. про те, що спадкова справа щодо спадщини ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на території України не заводилась, про що свдчить інфрмаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81317659 від 27.05.2025 (а.с.56-57).

03.06.2025 сторони в підготовче судове засідання не з`явились. Представник відповідача Черняхівської територіальної громади в особі Чернявської селищної ради Житомирського району Житомирської області подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Щодо рішення покладаються на розсуд суду (а.с.51).

03.06.2025 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 11:00 год. 19.06.2025 (а.с.59).

19.06.2025 сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи здійснювати без участі позивача та без її участі Позовні вимоги підтримує (а.с.62).

В матеріалах справи міститься заява представника відповідача про розгляд справи у його відсутності. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.51).

Враховуючи вище зазначені заяви сторін про розгляд справи у їх відсутності, суд проводить розгляд справи без участі сторін за наявними в справі матеріалами.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

ІІІ. ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Коростень, Коростенський район, Житомирська область, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 10.04.2024 (а.с.12).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 04.07.1972 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 . Його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с.13).

Сідоцтво про право власності на житловий будинок від 13.09.2011 виданого виконкомом Головинської селищної ради свідчить про те, що житловий будинок загальною площею 76,2 кв.м. та допоміжні господарські будівні та споруди, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 дійсно належать ОСОБА_2 на праві приватної власності. Це право власності зареєстровано у КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, про що свідчить витяг про державну реєстрацію прав (а.с.14,15).

Довідка видана Головинським старостинським округом Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області №190 від 24.10.2024 свідчить про те, що згідно записів погосподарської книги №2, особовий рахунок № НОМЕР_4 , на день смерті спадкодавця ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 за даною адресою ніхто не зареєстрований та не проживає (а.с.28).

25.10.2024 за вих №606/01-16 ОСОБА_1 повідомлено, що визначений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, який обраховується з часу її відкриття ним пропущений та роз`яснено право звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.29).

Позивачем також надано сповіщення сім`ї №3/7173 від 23.07.2024 №з/7143 про те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , призваний на військову службу по мобілізації з 29.04.2024 ІНФОРМАЦІЯ_7 зник безвісти 18.07.2024 поблизу н.п. Торецьк, Бахмутського рацону Донецької області (а.с.30).

Довідка №543 від 10.01.2025, видана ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ,. свідчить про те, що він з 10.09 по 20.12.2024 звертався за медичною допомогою в Центр сімейної медицини «Ваш лікар» ФОП ОСОБА_4 (а.с.31).

ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ОЦІНКА ДОКАЗІВ

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду в порядку позовного провадження з позовними вимогами про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Дослідивши матеріали справи та відповідні правовідносини, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи те, що позивач є рідним сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_2 за життя склала два заповіти, а саме на дочку та сина. ОСОБА_2 заповіла позивачу земельну ділянку, яка належить їй на підстав державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ ІІ-24 №000028 площею 3,3671 для ведення особистого підсобного господарства, яка знаходиться на території Головинської селищної ради. Другий заповіт складено на дочку спадкодавця сестру позивача, однак спащину після смерті матері вона не прийала і її місце перебування позивачу не відоме. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена. За вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с.57).

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті матері він пропустив через об`єктивні та істотні тружнощі, які він мав на той час. Зокрема, мати померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , його син ОСОБА_3 був мобілізуваний на військову службу до лав ЗСУ. 18.07.2024 виконуючи військовий обов`язок в бою за Україну, її свободу та незалежність син зник безвісти поблизу н.п.Торецьк Бахмутського району Донецької області, про що він отримав сповіщення сім`ї від 23.07.2024 ІНФОРМАЦІЯ_8 . За даних обставин позивач змушений був збирати та подавати документи щодо вживання заходів для розшуку сина. Вказані події спричинили сильний стрес, внаслідок якого у позивача погіршився стан здоров`я і він з 10.09.2024 по 20.12.2024 проходив лікування.

Крім того, позивач двічі звертався до Черняхівського районного суду Житомирської області з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини однак через юридичну необізнаність сказані заяви йому були повернуті (а.с.32-42).

Враховуючи всі вище обставини справи, судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто шестимісячний строк для прийняття спадщини після її смерті закінчився 09.10.2024, а до нотаріальної контори позивач звернулася 25.10.2024.

Згідно практики Верховного суду викладеній у постанові від 13.03.2000, справа №314/2550/17, хвороба позивача та незначний період пропуску строку для подання нотаріусу заяви на прийняття спадщини, є поважними причинами, та такими, що пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на подання заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з вищенаведеного, а саме тяжкі сімейні обставини, які склалися у позивача протягом 6 місяців з дня смерті матері та незнчний період пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає поважними, та задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Суд вказує, що задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не буде суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості та не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб. Водночас відмова у задоволенні позову може становити непропорційне втручання у право особи на мирне володіння майном.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції (995_004) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ МІЖ СТОРОНАМИ

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи те, що жодним рішенням відповідача права позивача не порушені та позивач не наполягає на компенсуванні понесених судових витрат, суд вважає за можливе не стягувати їх з відповідача та залишає їх за ним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 293, 315, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Черняхівської територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6

адреса: АДРЕСА_2 .

РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач:

Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області.

Код .

Місце знаходження: вул.Майдан Рад, 1, с-ще Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301.

Повний текст рішення суду складений та підписаний 19.06.2025.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО