СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-з/759/111/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., розглянувши заяву адвоката Непом`ящої Вікторії Андріївни поданої в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2025 р. адвокат Непом`яща В.А., яка представляє інтереси заявника (позивача), звернулася до Святошинського районного суду м. Києва з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просить забезпечити майбутній позов ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПАН КРЕДИТ», (03039, м. Київ, вул. Віктора Забіли, буд. 5, офіс 117), ОСОБА_2 , РНОКПП не відомий (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , РНОКПП не відомий ( АДРЕСА_2 ), треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні Відповідачів: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, РНОКПП НОМЕР_2 ( АДРЕСА_3 , нежилі приміщення з № 1 по № 13 (груп. прим. №28), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косенко Микола Олександрович, РНОКПП не відомий ( АДРЕСА_4 ) про витребування майна з чужого незаконного володіння шляхом накладення арешту на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

16.06.2025 року в порядку автоматизованого розподілу судової справи між суддями заява передана на розгляд судді Єросової І.Ю.

Заява про забезпечення позову адвоката Непом`ящої В.А. обгрунтована наступним. 01.02.2022 року між ТОВ «Пан Кредит» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір №КД-0007/02-22/1712 про надання коштів у позику на умовах фінансового кредиту № 1 в формі кредитної лінії з лімітом в сумі 760 500 (сімсот шістдесят тисяч п`ятсот) грн. 00 коп. та сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 24% річних.

01.02.2022 року в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором №КД-0007/02-22/1712 від 01.02.2022 року між ТОВ «ПАН Кредит» та ОСОБА_1 укладено нотаріально посвідчений договір іпотеки за яким предметом іпотеки виступила двокімнатна квартира АДРЕСА_6 та належала ОСОБА_1 на праві власності (ч.1.1 статті 1 Договору іпотеки).

23.09.2024 року зазначена квартира переоформлена на ТОВ «ПАН Кредит». Шляхом, звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» (п.п. 4.5.3. п.4.5 ст. 4 Договору іпотеки від 01.02.2022 року). Проте дія статей 37, 38 Закону України «Про іпотеку» згідно пункту 5-2 розділу VI Закону України «Про іпотеку» на період дії воєнного стану в Україні була зупинена та положення абзацу першого цього пункту не поширюються лише на нерухоме майно (нерухомість), оформлене в іпотеку з метою забезпечення виконання зобов`язань за договорами, укладеними після 15.03.2022 року.

Кредитний договір №КД-0007/02-22/1712 від 01.02.2022 року та Договір іпотеки від 01.02.2022 року укладалися між ОСОБА_1 та ТОВ «ПАН Кредит» до набрання 15.03.2022 року чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", або за договорами, до яких після дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", а відтак на дані правовідносини поширюється дія пункту 5-2 розділу VI Закону України «Про іпотеку», якою передбачено заборону у період дії воєнного та надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами реалізовувати право іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки та реалізовувати право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки.

На переконання заявника безпідставне, всупереч положенням пункту 5-2 розділу VI Закону України «Про іпотеку», переоформлення належної ОСОБА_1 квартириза адресою: АДРЕСА_2 на ТОВ «ПАН КРЕДИТ» спричинило низку подальших незаконних перепродажів цієї квартири спочатку ОСОБА_2 , а потім ОСОБА_3 та виникнення ризику наступного переоформлення останньою, який, у випадку задоволення майбутнього позову про витребування майна з чужого незаконного володіння, значно ускладнить виконання рішення суду та повернення спірної квартири ОСОБА_1 .

В підтвердження вимог заяви про забезпечення позову адвокатом надані наступні докази, в завірених копіях: кредитний договір № КД-0007/02-22/1712 про надання коштів у позику на умовах фінансового кредиту № 1; договір іпотеки від 01.02.2022 року; договір від 27.01.2023 року про внесення змін до Договору іпотеки; договір про наміри щодо купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 15.10.2024 року; довідка ТОВ «Пан Кредит» №15/25 від 25.04.2025 року; витяг з державного реєстру речових прав від 24.09.2024 року; інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності №423885608 від 23.04.2025 року; лист Міністерства Юстиції України від 09.05.2025 року про призначення розгляду скарги; інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності №428402816 від 23.05.2025 року; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 26.04.2025 року; договір оренди квартири від 25.09.2024 року.

Розглянувши заяву про забезпечення позову та надані документи, суддя доходить наступного висновку.

Згідно з приписами частини першої та другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї докази, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову з майбутніми позовними вимогами, суддя доходить висновку про обґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Непом`ящої Вікторії Андріївни поданої в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подачі, задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , засіб зв`язку: тел. НОМЕР_3 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП та засоби зв`язку: не відомі;

Ухвала є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду

Суддя І.Ю. Єросова