СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/27568/24

пр. № 2/759/2033/25

20 березня 2025 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Журибеда О.М.

за участю секретаря - Хвостенко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги ,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, у якому просив, стягнути солідарно з відповідачів на свою користь заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у розмірі 78905, 95 грн.; 3% річних у розмірі 7711, 72 грн; інфляційні втрати у розмірі 35084, 46 грн; пеню у розмірі 102, 25 грн. та судовий збір.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що відповідачі були споживачами житлово-комунальних послуг у період з 01.05 2016 року по 30.10.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 . 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» №110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст.19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення з використанням внутрішньо будинкових систем. Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору. 31.05.2021 року на офіційному веб-сайті ПАТ «Київводоканал» було опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканл» про укладення публічного індивідуального догвору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення. Відповідачі отримували послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), жодних відмов від отримання послуг від них не надходило. Отже, розмір заборгованості відповідачів за надані житлово-комунальні послуги за період з 01.05.2016 року по 30.10.2024 року житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення становить 78905, 95 грн. Також у зв`язку з простроченням оплати послуг наявна заборгованість 3% річних у розмірі 7711, 72 грн., інфляційні втрати у розмірі 35084, 46 грн. та пеня у розмірі 102, 25 грн.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.12.2025 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачам запропоновано надати відзив.

15.01.2025 року від відповідача ОСОБА_5 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просила відмовити в частині стягнення заборгованості з останньої у повному обсязі, послаючись на наступне. Вказує, що до 05.02.2022 року була неповнолітньою особою, а отже мала неповну цивільну дієздатність. А в подальшому та по теперішній час є студенткою денної форми навчання у вищому навчальному закладі та власних доходів не має. Також просить застосувати строк позовної давності заборгованості утвореної з 01.05.2016 року по 31.10.2021 року. Також позивачем неправомірно нараховані штрафні санкції. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідачі були споживачами житлово-комунальних послуг у період з 01.05.2016 року по 31.10.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 .

05.08.2014 в газеті «Хрещатик» №110 (4510) опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення з використанням внутрішньо будинкових систем. Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору.

31.05.2021 року на офіційному веб-сайті ПАТ «Київводоканал» було опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканл» про укладення публічного індивідуального догвору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення.

Відповідачі отримували послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), жодних відмов від отримання послуг від них не надходило.

Розмір заборгованості відповідачів за надані житлово-комунальні послуги за період з 01.05.2016 року по 31.10.2024 року житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення становить 78905, 95 грн., що підтверджаєуться довідкою та розрахунокм заборгованості.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 162 ЖК України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.

Згідно пунктів 5, 10 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами; у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до п. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.

Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Законодавством встановлено обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

З огляду на те, що зобов`язання по оплаті вартості житлово-комунальних послуг покладається на споживача законом, відсутність оформленого між сторонами письмового договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати таких послуг (постанова Верховного Суду України від 30.10.2013 року у справі № 6-59цс13).

Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Частиною 1 статті 543 ЦК України передбачено, що у разі солідарного обов?язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов?язку частково або у повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-якого з них окремо.

Дані норми закону регулюють відносини, що виникають при пасивній солідарності (множинності осіб на стороні боржника).

Згідно частини 4 вищевказаної статті, виконання солідарного обов?язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов?язок решти солідарних боржників перед кредитором.

Отже, після виконання солідарного зобов?язання незалежно від того, виконане воно всіма боржниками або одним із них. Воно повністю припиняється. Натомість виникає зобов?язання між боржником. Який виконав зобов?язання, й іншими боржниками. Яке визначено положеннями ст. 544 ЦК України.

Аналіз наведених положень закону вказує на те, що позивач має право вимагати виконання обов?язку щодо сплати житлово-комунальних послуг як від власника квартири, так і від будь-якої іншої особи, яка зареєстрована або проживає у цій квартирі. При цьому, позивач має право вимагати виконати обов?язок зі сплати житлово-комунальних послуг разом від всіх осіб, які зареєстровані в квартирі, або від однієї особи.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент надання послуг за період до 05.02.2022 року була неповнолітньою, а на момент розгляду справи по суті, є стеденткою денної форми навчання Київського національного економічного університету.

Згідно з положеннями частини першої статті 32 Цивільного кодексу (далі - ЦК України) крім правочинів, передбачених статтею 31 цього Кодексу, фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років (неповнолітня особа) має право: 1) самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; 2) самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; 3) бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; 4) самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку); 5) самостійно укладати договір про отримання електронних довірчих послуг.

Неповнолітня особа вчиняє інші правочини за згодою батьків (усиновлювачів) або піклувальників (частина друга статті 32 ЦК України).

Положеннями статті 33 ЦК України визначено, що неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного нею самостійно відповідно до закону. Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника. Якщо у неповнолітньої особи недостатньо майна для відшкодування збитків, додаткову відповідальність несуть її батьки (усиновлювачі) або піклувальник. Неповнолітня особа несе відповідальність за шкоду, завдану нею іншій особі, відповідно до статті 1179 цього Кодексу.

Таким чином, неповнолітні особи несуть цивільну відповідальність лише у визначених ЦК України випадках.

Окрім того, відпоповідно до ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу.

Отже, суд враховує, що оскільки чинним законодавством України не передбачено права неповнолітньої особи на самостійне укладення договору про надання житло-комунальних послуг та покладення на неї цивільної відповідальності за невиконання умов такого договору, а також те, що ОСОБА_4 є студенткою денної форми навчання у вищому навчальному закладі то у задоволенні позову в частині вимог до ОСОБА_4 щодо стягнення заборгованості, необхідно відмовити.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що у відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_6 ,, ОСОБА_3 утворилась заборгованість перед позивачем, у зв`язку з несвоєчасною оплатою комунальних послуг, а тому суд приходить до висновку, що позивачем на виконання вимог ст. 81 ЦПК України, доведені позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за житлово-комунаьні послуги, які знайшли своє підтвердження матеріалами справи, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Щодо строку застосування позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 257 ЦК України встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Частиною 5 ст. 261 ЦК України визначено, що за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Позов про стягнення з відповідачів заборгованості представник ПрАТ «АК «Київводоканал» подав 24.12.2024 року та просив стягнути заборгованість, яка виникла в період з 01.05.2016 року по 30.10.2024 року.

Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 12 згідно із яким: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" постановлено установити карантин на усій території України з 12.03.2020.

Дію вказаного карантину неодноразово подовжували до 31.06.2023 включно.

З огляду на те, що постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" постановлено установити карантин на усій території України з 12.03.2020, то строки які мали б спливти 12.03.2020 року автоматично вважаються подовженими щонайменше до закінчення дії карантину (аналогічного правового висновку дійшов Північний апеляційний господарський суд в Постанові від 08.02.2021 у справі № 910/6171/20).

Відповідно таке продовження зсуває й строки позовної давності. Якщо строк позовної давності (3 роки) у частині дебіторської/кредиторської заборгованості повинен був минути в період карантину, то він продовжується, тобто встановлена статтею 257 ЦК України загальна позовна давність тривалістю у три роки - продовжена до закінчення дії карантину.

При цьому, п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України передбачено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану .

24.02.2022 року російською федерацією здійснено військову агресію проти України, що стало підставою для введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року (Указ Президента від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»).

Режим дії воєнного стану в України неодноразово продовжувався, так згідно Указу Президента України від 23.07.2024 № 469/2024 продовжено строк дії воєнного стану в України з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб.

З огляду на положення п.12 та п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України строки позовної давності, які закінчувались в період з 12.03.2020 по 25.11.2024 року є автоматично подовженими, адже дія карантину у період з 12.03.2020 по 31.06.2023 та дія воєнного стану у період з 24.02.2022 по 17.07.2024 не припинялася.

Враховуючи зазначене, строк позовної давності не можна вважати таким, що сплив на момент подачі позову.

Згідно з положеннями статей 526, 530, 611 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства у встановлений строк (термін), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (п. 2 ст. 625 ЦК України).

У зв`язку з простроченням оплати спожитих відповідачами житлово-комунальних послуг заявлені позивачем до стягнення 3 % річних у розмірі 7711, 72 грн, інфляційні втрати у розмірі 35084, 46 грн., пеня 102, 25 грн є обґрунтованими та правомірними.

Відтак, оцінивши наведені у позовній заяві аргументи і надані позивачем докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» в частині стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиті житлово-комвунальні послуг, 3% річних, інфляційні втрати та пеню у загальному розмірі 121804, 38 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підлягають стягненню на користь ПрАТ «Київводоканал» витрати по оплаті судового збору у розмірі 3028, 00 грн. Керуючись ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268, 280 ЦПК України, на підставі ст.509, 525, 526, 625, Закону України «Про житлово-комунальні послуги», суд,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги- задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонернго товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (01015, м. Київ, вул. Лейпцизька 1а, ) заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з цетралізованого водопостачання та водовідведення у розмірі 78905, 95 грн., 3% річних у розмірі 7711, 72 грн., інфляційні втрати у розмірі 35084, 46 грн., пеню у розмірі 102, 25 грн., судовий збір у розмірі 3028,00 грн., а всього 124832 (сто двадцять чотири тисячі вісімсот тридцять дві) грн. 38 коп.

В решті вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Журибеда