17.06.2025 Справа № 756/4977/25
Унікальний номер 756/4977/25
Номер провадження 2/756/3645/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І. С.,

секретар судового засідання - Лисенко Д. О.,

за участі: відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш дім Прирічна 5» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення внесків за утримання спільного майна,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш дім Прирічна 5» (надалі - ОСББ «Наш дім Прирічна 5») - Кобзаренко Д.Ю. звернувся до суду, через систему «Електронний суд», в порядку цивільного судочинства з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення внесків за утримання спільного майна, в якій просить суд стягнути солідарно з відповідачів суму заборгованості у розмірі 47341,43 грн. та стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн..

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 квітня 2025 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22 квітня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження по справі та призначено до судового розгляду на 05 червня 2025 року.

Належним чином сповіщені представник позивача в судове засідання 05 червня 2025 року не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується відомостями про доставку електронного документу в підсистемі«Електронний суд».

Через неявку представника позивача розгляд спарви відкладено до 17 червня 2025 року.

В судове засідання 17 червня 2025 рокупредставник позивача вдруге не зявився. Про час та місце розгляду спарви сповіщався належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електонного документа від 06 червня 2025 року в підсистемі «Електронний суд».

Заяв або клопотань від представника позивача про поважність не прибуття до суду не надходило. Також позовна заява не містить відомостей про розгляд справи без участі представника позивача.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявила клопотання про залишення позову без розгляду через повторну неявку предсатвнкиа позивача. Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позицію свого представника підтримала.

Суд ознайомившись із матеріалами справи, вислухавши позицію відповідача та її представника, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі № 658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (надалі - ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX, передбачає: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Суд надсилає будь-які документи виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету особи, яка зареєстрували електронний кабінет, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Представник позивача - ОСОБА_5 є користувачем підсистеми ЄСІТС «Електронний суд». Ухвала суду від 22 квітня 2025 року про відкриття провадження в якій зазначена дата, місце та час розгляду спарви, а також наявні прикріплені факйли отримані одержувачем ОСББ «Наш дім Прирічна 5» 23 квтня 2025 року, що доводиться довідкою продоставку електронного документа.

Також документ "внесення дат слухання" від 06 червня 2025 року надіслано 06 червня 2025 року та отримано одержувачем ОСОБА_5 , а також ОСББ «Наш дім Прирічна 5» 13 червня 2025 року, що підтверджується довідками про доставку електронного документа.

З огляду на те, що уповноважений представник позивача ОСББ «Наш дім Прирічна 5» в судові засідання 05 червня 2025 року та 17 червня 2025 року не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, що унеможливлює судовий розгляд. Враховуючи повторну неявку в судове засідання належним чином повідомленого представника позивача, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду.

Разом з тим, залишення позовної заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж заявою.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш дім Прирічна 5» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення внесків за утримання спільного майна залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 17 червня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик