печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" червня 2025 р.

Печерський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участі секретаря судового засідання Шарапи М. О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у здійсненні права користування житлом, виділення в натурі майна, що є у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 з вимогами про:

1)зобов`язати відповідачів усунути перешкоди у користуванні житловим будинком з відповідними надвірними будівлями та спорудами та земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши їх надати згоду на проведення технічної інвентаризації житлового приміщення та експертну оцінку земельної ділянки;

2)виділити в натурі позивачці, із майна, що є у спільній частковій власності: житлового будинку загальною площею 174, 5 кв. м., житлова площа 97 кв. м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки та земельної ділянки, кадастровий номер: :82:244:0015, загальною площею 0, 0932 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки та земельної ділянки, кадастровий номер: :82:244:0015, загальною площею 0, 0932 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки.

3)судові витрати покласти на відповідача.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачці на праві спільної часткової власності належить 5/16 житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , та 5/16 земельної ділянки на якій знаходиться житловий будинок з відповідними надвірними будівлями та спорудами. Іншими співвласниками будинку та земельної ділянки якій знаходиться житловий будинок є ОСОБА_5 , якому належить 1/8 частки та ОСОБА_7 , якій належить 1/8 та 1/8. Позивачка вказує, що співвласники будинку та земельної ділянки, тобто сторони у справі, мають неприязні стосунки, що перешкоджає їй у користування своєю власністю. Тому позивачка звернулась до суду, за захистом свого порушеного права, та усунення перешкод у здійсненні права користування належним їй на праві власності нерухомим майном.

Ухвалою суду від 31.07.2024 провадження у справі відкрите, вирішено розгляд справи здійснювати суддею одноособово у порядку загального позовного провадження, призначене підготовче засідання у справі.

21.10.2024 від представника позивачки за довіреністю ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про уточнення позовних вимог в частині виключення одного із відповідачів, у зв`язку з тим, що після відкриття провадження у справі йому стало відомо, що ОСОБА_5 помер, а його правонаступники йому невідомі, тому представник за довіреністю просить суд виключити ОСОБА_7 зі складу учасників справи.

26.11.2024 в системі «Електронний суд» представник відповідача ОСОБА_8 - ОСОБА_4 подав клопотання про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з невиконанням позивачкою вимог 175-177 ЦПК України. А також, представник зазначає, що позовна заява підписана особою, яка не може бути представником у суді адже справа не є малозначною, а отже представництво інтересів позивачки в суді може здійснювати виключно адвокат.

26.11.2024 в системі «Електронний суд» від представник відповідача ОСОБА_8 - ОСОБА_4 до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову.

29.11.2024 в системі «Електронний суд» представник відповідача ОСОБА_8 - ОСОБА_4 до суду подав клопотання про зупинення провадження у справі, у зв`язку зі смертю одного з відповідачів ОСОБА_5 10.07.2024, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10.07.2024.

12.03.2025 від представника позивачки за довіреністю ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про уточнення позовних вимог в частині виключення одного із відповідачів ОСОБА_7 , у зв`язку з тим, що після початку розгляду справи судом вона припинила порушувати права позивача у користуванні житлом, надала копію технічного паспорту на будинок та земельну ділянку, тому представник за довіреністю просить суд, виключити ОСОБА_7 зі складу учасників справи.

09.05.2025 представником позивача подана заява про зміну предмету позову та просить виділити в приватну власність у натурі ОСОБА_1 із майна, що є у спільній частковій власності: житлового будинку загальною площею 174, 5 кв. м., житлова площа 97 кв. м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 у розмірі 5/16 частки та земельної ділянки, кадастровий номер::82:244:0015, загальною площею 0,0932 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 у розмірі 5/16 частки, призначити будівельно-технічну експертизу для визначення можливих варіантів поділу будинку та земельної ділянки.

У підготовчому засіданні представник позивачки за довіреністю, підтримав заявлені ним клопотання. Позивачка підтримала позицію представника. Щодо залишення позову без розгляду заперечували.

У підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 вказав на наявність підстав для залишення позову без розгляду, оскільки представник позивачки не є адвокатом, а розгляд справи здійснюється суддею в загальному позовному провадженні, та справа не є малозначною.

Представник відповідача ОСОБА_3 , щодо залишення позову без розгляду поклався на розсуд суду, зазначив, що провадження у справі підлягає закриттю у звязку зі смертю відповідача ОСОБА_5 про що подав відповідне клопотання.

Суд, вивчивши матеріали позовної заяви, додані до неї матеріали, клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, дійшов наступних висновків.

Зі змісту матеріалів цивільної справи вбачається, що ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про усунення перешкод у здійсненні права користування житлом та виділення майна в натурі, позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 , який на підтвердження своїх повноважень надав довіреність від 19.12.2023, посвідчену державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Мотицькою С. А.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч. 4, ч. 5, ч. 6 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дітей за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, у т.ч., чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, кількість сторін та інших учасників справи, чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною першою статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно зі ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: п. п. 11 п.16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

За приписами ч. ч. 1, 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка немає повноважень на ведення справи.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 31.07.2024 провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у здійсненні права користування житлом, виділення в натурі майна, що є у спільній частковій власності, відкрито, та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Предметом позову у даній справі є зобов`язання відповідачів усунути перешкоди у користуванні житловим будинком з відповідними надвірними будівлями та спорудами та земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши їх надати згоду на проведення технічної інвентаризації житлового приміщення та експертну оцінку земельної ділянки та виділення в натурі позивачці, із майна, що є у спільній частковій власності: житлового будинку загальною площею 174, 5 кв. м., житлова площа 97 кв. м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки та земельної ділянки, кадастровий номер: :82:244:0015, загальною площею 0, 0932 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки та земельної ділянки, кадастровий номер: :82:244:0015, загальною площею 0, 0932 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 5/16 частки, а отже справа не є малозначною у розумінні статті 19 ЦПК України і судом першої інстанції такою не визнавалась, а відтак особа, яка не є адвокатом, не може представляти інтереси позивача у справі на підставі частини другої статті 60 ЦПК України, у тому числі підписувати та подавати позовну заяву, заяви та клопотання від імені та в інтересах позивача.

В матеріалах цивільної справи відсутні документи на підтвердження права ОСОБА_2 на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, представник ОСОБА_2 не має належних повноважень для участі в справі яка не є малозначною.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у справі № 910/23346/16 від 13.03.2018 чітка та передбачувана вимога статті 131-2Конституції України щодо належного представництва особи в суді є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя, відповідає гарантованому статтею 59Конституції України праву на професійну правничу допомогу та не є обмеженням права на доступ до суду. Та дійшла висновку, що у разі відсутності довіреності з вичерпним переліком повноважень, правомочність адвоката як представника щодо підписання документів від імені свого довірителя, повинна підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно наданих йому повноважень чи шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Суд, також враховує практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Таким чином, судом встановлено підстави для залишення позову без розгляду, визначені п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позовна заява подана та підписана особою, яка не є адвокатом, а тому не мала права підписувати дану позовну заяву від імені позивача. А право представляти інтереси позивача з усіма правами, які надано законом, яке надане представнику, та право представляти в усіх судах усіх інстанцій інтереси довірителя, згідно довіреності від 19.12.2023 не є тотожним права підпису позовної заяви.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 19, 60, 210, 257, 274 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у здійсненні права користування житлом, виділення в натурі майна, що є у спільній частковій власності - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Головко Ю. Г.