Справа № 362/4276/25
Провадження № 2/362/2782/25
У Х В А Л А

16.06.2025 суддя Васильківського міськрайонного суду київської області Медведєв К.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Локо», треті особи Державний реєстратор Комунального підприємства «Путрівське» Коломієць Олена Георгієвна, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

В червні 2025 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Локо», треті особи Державний реєстратор Комунального підприємства «Путрівське» Коломієць Олена Георгієвна, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, індексний номер 44047692 від 14.11.2018, номер відомостей про речове право 28920396 щодо проведення державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Локо» на земельну ділянку за кадастровим номером :01:015:0020, загальною площею 0,123 га.

Позовна заява мотивована тим, що оскаржуваним рішенням порушено право власності позивача, а обраний спосіб захисту права спрямований на відновлення права власності позивача на земельну ділянку.

Дослідивши заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Для визначення характеру позовної вимоги: майнова чи немайнова, слід виходити з такого.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.07.2020 у справі №910/10647/18 підтримала правовий висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо застосування правил виключної підсудності, визначивши, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано (стосується майнових прав на об`єкт нерухомості), а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 вересня 2020 року № 804/8836/17 дійшла висновку, що спір про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо перенесення запису про іпотеку за № 12282760 у розділ про зареєстрований за ТОВ «АТБ-інвест» об`єкт нерухомого майна має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою.

Оскільки спір стосується захисту права власності позивача на нерухоме майно (земельну ділянку за кадастровим номером :01:015:0020, загальною площею 0,123 га), то такий позов є позовом з приводу нерухомого майна, а тому для визначення підсудності застосовуються положення статті 30 ЦПК України виключна підсудність.

Враховуючи те, що визначення компетентного суду для розгляду цього спору має здійснюватись за правилами виключної підсудності, необхідно визнати характер такого спору з метою правильного застосування положень Закону України «Про судовий збір» в частині розміру судового збору, який підлягає сплаті за розгляд цієї позовної заяви.

Як вже зазначалося, в позовній заяві позивач обґрунтовує порушення оскаржуваним рішенням державного реєстратора свого права власності на земельну ділянку. При цьому позивач посилається на судову практику, за якою у наслідком скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора має бути відновлення права власності позивача на таку земельну ділянку.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.12.2022 року №914/2350/18(914/608/20) зроблено наступний висновок:

«115. Отже, враховуючи обставини конкретної справи та за умови, якщо правовідносини між сторонами щодо спірного нерухомого майна мають договірний характер та таке майно не було відчужено до третіх осіб, вимога про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на нерухоме майно не може бути розцінена судами як неналежний спосіб захисту. Задоволення такого позову призводить до внесення державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право позивача на спірне нерухоме майно. Це відновлює становище, яке існувало до прийняття державним реєстратором оспорюваного рішення. Зазначене відповідає способу захисту, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 16 ЦК України.

116.Слід ще раз звернути увагу, що судове рішення про задоволення позовних вимог про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав є підставою для державної реєстрації права власності за позивачем тільки за умови, що на час вчинення реєстраційної дії право власності зареєстроване за відповідачем, а не за іншою особою».

Оскільки право власності на земельну ділянку було зареєстровано за позивачем на час реєстраційної дії (прийняття оскаржуваного рішення державним реєстратором), тому у випадку задоволення позову настануть відповідні наслідки внесення державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право позивача на нерухоме майно.

В підсумку з позовної заяви вбачається, що вона є позовною заявою майнового характеру, яка подана фізичною особою.

За приписами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено такі ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру для фізичних осіб 1 відсоток ціни позову, але менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивач має оплатити судовим збором вимогу про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за ставкою - 1 відсоток ціни позову, але менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно з п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів врегульовано Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Отже, позивач має зазначити ціну позову, виходячи із дійсної ринкової вартості майна, та надати квитанцію про сплату судового збору на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна виходячи з повної вартості майна, на майно, яке він просить поділити.

До позовної заяви додано копію документа про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн. Разом з тим, в позовній заяві не вказано дійсної вартості нерухомого майна та не додано до позовної заяви доказів дійсної вартості такого нерухомого майна (земельної ділянки за кадастровим номером :01:015:0020, загальною площею 0,123 га).

У зв`язку з тим, що позивачами не визначена ціна позову виходячи із дійсної вартості спірного майна і на момент пред`явлення позову, за вимогами майнового характеру, суд не може встановити її ціну, тому суд в порядку ч.2 ст.176 ЦПК України попередньо визначає розмір судового збору в сумі 15140 грн., оскільки вірна ціна позову, тобто дійсна ринкова вартість спірного майна на момент пред`явлення позову не зазначена відповідно до вимог ст.176 ЦПК України.

Таким чином позивачу для виконання п. 3 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України необхідно:

- або визначити дійсну вартість нерухомого майна (земельної ділянки за кадастровим номером :01:015:0020, загальною площею 0,123 га), виходячи з її ринкової вартості станом на день звернення до суду, зазначити відповідну ціну позову та надати докази сплати судового збору, які необхідно сплати за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК уКиїв.обл/Васильків.міс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0010786

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Васильківський міськрайонний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа);

- або доплатити судовий збір у сумі 13928,80 грн. (15140 грн. 1211,20 грн.) докази чого надати суду.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Локо», треті особи Державний реєстратор Комунального підприємства «Путрівське» Коломієць Олена Георгієвна, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків терміном у 5 днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Медведєв