ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

17 червня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 671/1097/20

Провадження № 22-ц/820/1235/25

Хмельницький апеляційний суд

в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Спірідонової Т.В. (суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Костенка А.М.

секретар судового засідання Дубова М.В.

за участю: представника позивача Вароди П.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу № 671/1097/20 клопотання ОСОБА_1 , яке подане його представником адвокатом Керницькою Оксаною Вікторівною,про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про поділ спільного майна,

в с т а н о в и в:

У липні 2020 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в якому просила провести поділ в натурі незавершеного будівництва житлового будинку, ступенем готовності до експлуатації 72,32%, що розташований по АДРЕСА_1 , між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , виділивши кожному із них в натурі у приватну власність окремі приміщення, виходячи з рівності їх часток у праві власності, відповідно до варіанту поділу, визначеного у висновку судової будівельно-технічної експертизи.

Рішенням Волочиського районного суду Хмельницької області від 11 березня 2025 року позов задоволено частково та зобов`язано здійснити поділ незавершеного будівництвом житлового будинку, ступенем готовності до експлуатації 72,32%, що розташований по АДРЕСА_1 у визначений судом спосіб.

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Керницька О.В., подав апеляційну скаргу, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. Крім того, просить задовольнити клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення повторної судової будівельно- технічної експертизи та призначити повторну судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 72,32%, що розташований по АДРЕСА_1 між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на 1/2 частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами?

На обґрунтування даного клопотання зазначає, що у неї є сумніви у правильності висновку експерта № 324/24-22 від 09.09.2024 року через те, що при проведенні експертизи експерт керувався методичними рекомендаціями щодо проведення досліджень з поділу, виділу та визначення порядку користування нерухомим майном: керівник ОСОБА_4 шифр роботи IV.3.1-2016/1 № держреєстрації 0116U006198, КНДІСЕ, Київ, 2017, які не є нормативно-правовими актами, а носять лише рекомендаційний, роз`яснювальний та інформаційний характер. Крім того вважає, що технічний паспорт та будівельний паспорт, які використовувались при проведенні експертизи, не можуть вважатися допустимими доказами.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 адвокат Варода П.Б. заперечив щодо задоволення даного клопотання, вважає його безпідставним, оскільки в матеріалах справи містяться висновки судових експертиз, при цьому зазначив, що експерти при надані висновку були попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві висновки, та те, що суд приймаючи рішення оцінює докази у їх сукупності. Крім того, призначення експертизи підлягає залишенню без розгляду, оскільки подано з порушенням норм процесуального права, свідчить про зловживання відповідачем його процесуальними правами і призведе до порушення розумності строків розгляду справи.

Заслухавши думку учасника справи колегія суддів вважає, що клопотання про проведення повторної експертизи слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 2. ст. 103 ЦПК України у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Згідно із ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до ч.ч 1, 3, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 30 листопада 2020 року у справі № 671/1097/20 призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Хмельницького регіонального відділення Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставлено питання про можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 16 лютого 2024 року у справі № 671/1097/20 призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Тернопільського відділення Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставлено питання про можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на 1/2частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 04 лютого 2025 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_5 про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні клопотання представника відповідача щодо проведення у справі повторної судової будівельно-технічної експертизи суд першої інстанції обґрунтовував своє рішення тим, що у висновку експерта зазначений перелік всіх джерел, які він використовував під час експертизи. Експерт був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок у відповідності до ст. 384 КК України. Належних доказів на підтвердження наявності підстав сумніватись у неупередженості та об`єктивності експерта, або доказів які б спростували повноту експертного висновку та свідчили б про необґрунтованість висновку експерта, суду не надано. Підстави стверджувати, що висновок експерта суперечить матеріалам справи, судом не встановлені. Суд приймає до уваги, що відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України. Незгода представника відповідача з висновками проведеної повторної експертизи не є підставою для призначення іншої повторної експертизи.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають нормам процесуального права.

Статтею 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (стаття 76, частини 1, 5 і 6 статті 81 ЦПК України).

За змістом частин 1 і 2 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частини 1 статті 103 ЦПК України).

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (частина 1 статті 104 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 грудня 2022 року у справі № 686/15304/14).

Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України.

Належних доказів на підтвердження наявності підстав сумніватись у неупередженості та об`єктивності експерта, або доказів які б спростували повноту експертного висновку та свідчили б про необґрунтованість висновку експерта, суду не надано.

Відповідачем ОСОБА_1 та його адвокатом Керницькою О.В. не надано належні докази, які б ставили під сумнів неупередженість чи об`єктивність наявного у справі висновку експерта, спростовували б його висновки чи свідчили про порушення методики дослідження.Еексперт був попереджений про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку, що підтверджується наявними матеріалами справи.

Тому з урахуванням того, що у справі було проведено експертизу та повторну експертизу різними експертними установами, експертів було повідомлено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві висновки, незгода представника відповідача з висновками проведеної повторної експертизи, не є підставою для призначення іншої повторної експертизи.

Заявлене клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи є необґрунтованим, тому колегія суддів дійшла висновку, що клопотання представника відповідача підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. ст. 103, 261, 367, 389, 390 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 , яке подане його представником адвокатом Керницькою Оксаною Вікторівною,про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст складено 18 червня 2025 року.

Судді: Т.В. Спірідонова

Р.С. Гринчук

А.М. Костенко