Справа № 276/708/25
Провадження по справі №2/276/431/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

при секретарі судового засідання Свиридок А.В.,

за участю представника позивача Кирильчук І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Кирильчук І.В. звернулась до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка площею 2,9789 га для ведення сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Сколобівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області. Після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняв, але документально не оформив дядько позивача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 і спадщину після смерті якого ніхто не прийняв. Представник позивача зазначає, що позивач фактично є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 , оскільки його рідна сестра ОСОБА_4 , яка є матір`ю позивача, померла у 2016 році. Представник позивача також стверджує, що за життя мати позивача нічого не повідомляла останньому про наявність спадкового майна, оскільки також не була обізнана про його існування. Про існування спадкової земельної ділянки позивачу стало відомо наприкінці 2023 року від потенційних орендарів за місцем її розташування. Вказує також, що про видачу державного акта на вказану земельну ділянку за життя бабусі, а також про те, що земельна ділянка увійшла до складу спадкового майна, право власності на яке ніхто не оформив, позивачу особисто не було відомо. Після звернення позивача до нотаріальної контори, йому було повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що він не звертався вчасно до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав, що може мати спадкові права на майно померлого дядька і не був обізнаний, що після смерті бабусі спадщина не була оформлена належним чином.

Представник позивача просить суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 29.04.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 21.05.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явився.

Представник позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні позов підтримала, зазначила, що позивачу не було відомо про наявність у спадкодавця земельної ділянки.

Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 11).

Із копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76259597 від 19.03.2024 року вбачається, що до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 заведено спадкову справу №59/2024 (а.сп. 17).

Згідно спадкової справи №59/2024, яка заведена приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Доброльожею В.В. 19.03.2024, спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 , 1953 р.н., який на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав в с.Сколобів Житомирського району Житомирської області, є його племінник (родинні стосунки станом на 19.03.2024 документально не підтверджені) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який спадщину не прийняв. Інформація щодо інших спадкоємців померлого в спадковій справі №59/2024 відсутня. Вказане слідує з копії довідки приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Доброльожи В.В. від 19.03.2024 року №192/01-16 (а.сп. 14).

Рішенням Червоноармійського районного суду Житомирської області по справі №292/1399/24 встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідним племінником ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.сп. 23-26).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, винесеної приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Доброльожею В.В. 19.03.2024 №193/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку (кадастровий номер :02:002:0192) площею 2,9789 га, яка розташована на території Сколобівської сільської ради Вол.-Волинського району Житомирської області, котру ОСОБА_3 успадкував, але не оформив своїх спадкових прав документально після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 своєї матеріОСОБА_2 .

Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його дядька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивач зазначає, що він не знав про наявність спадкового майна, про існування державного акта на земельну ділянку та про те, що має право на спадкове майно після смерті дядька.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, від 11 серпня 2021 року у справі №720/1079/19, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, від 17 березня 2021 року у справі N 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших.

Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною.

Судом встановлено, що зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, як-от необізнаність про склад спадкової маси тапро те, що він має право на спадкове майно після смерті дядька, не відповідають критеріям розумності, добросовісності та справедливості, не містять ознак поважності причин пропуску, тобто не є такими, що унеможливлювали своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, а враховуючи, що тривалість пропуску строку становить понад 15 роківпісля закінчення 6-місячного строку для прийняття спадщини, то позивач свідомо не скористався правом прийняття спадщини, оскільки жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б суттєво перешкоджали зверненню до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, суду не надано.

Враховуючи те, що необізнаність особи про склад спадкової маси, про порядок прийняття спадщини, на переконання суду не може бути належною підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, належні та допустимі докази наявності у позивача поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій у матеріалах справи відсутні, причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачем, суд визнає неповажними.

Статтею 81 ЦПК України визначено обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 76-80 ЦПК України визначені основні положення про докази, відповідно до яких доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З огляду на те, що позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність у нього суб`єктивних, непереборних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а наведені позивачем причини пропуску строку визнано судом неповажними, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1218, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ..

Відповідач: Хорошівська селищна рада, адреса місця знаходження: с-ще Хорошів вул. Героїв України, 13, Житомирського району Житомирської області; .

Повний текст рішення складено 19.06.2025.

Головуючий суддя: Д.О. Бобер