Справа № 214/5512/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті провадження у справі

20 червня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сіденко С.І., дослідивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

АТ КБ «Приват-Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та просить стягнути заборгованість за укладеним кредитним договором № б/н від 07.09.2023, що виникла станом на 18.05.2025, в розмірі 85599,71 грн., посилаючись на неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором.

За загальними правилами підсудності, визначеними ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На адресу суду, в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла відповідь з Центру адміністративних послуг «Віза» виконкому Криворізької у місті ради, відповідно до якої відповідач ОСОБА_2 знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку зі смертю особи ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі. Визначальним для застосування інституту процесуального правонаступництва в цивільному процесі є виключно наявність у особи саме на момент відкриття провадження цивільної процесуальної дієздатності.

Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку ст. 55 ЦПК України допускається, якщо на момент відкриття провадження у справі цивільна правоздатність відповідача не припинилася. Процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки визначає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Оскільки пред`явлення позову до померлої особи, цивільна правоздатність якої на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі припинена, виключає можливість відкриття провадження, тому суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі за вказаним цивільним позовом відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, оскільки заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

На неможливість відкриття провадження по справі у випадку смерті боржника та залученні правонаступників (спадкоємців) боржника самостійно з ініціативи суду, що суперечить принципові диспозитивності цивільного судочинства та розцінюється як порушення прав, свобод та інтересів третіх осіб, акцентує увагу Верховний Суд в постанові від 16.05.2018 у справі №183/4229/14-ц.

Керуючись ст.ст. 48, 55, п. 1 ч. 1 ст. 186, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання та підписання суддею.

Суддя Сіденко С.І.