П О С Т А Н О В А

Іменем України

10 червня 2025 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Кожух О.А.,

суддів - Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

за участі секретаря - Гусонька З.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 05 листопада 2024 року (суддя Логойда І.В., повне рішення складено 11.11.2024), у справі № 308/22861/23 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними кредитних договорів,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ КБ «Приватбанк», у якому просила визнати недійсними укладені 22.01.2023 кредитні договори: № SAMDNWFC7, № SAMDNWFC8, № SAMDNWFC9.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 22.01.2023 близько 02:00 години позивачці зателефонувала особа з номеру НОМЕР_1 , яка назвала себе співробітником AT «ПриватБанк» та повідомила про блокування картки позивачки.

Надалі ця особа запропонувала заблокувати картку чи ні. Оскільки картка позивачки була в гаманці та вона спала і не здійснювала жодних розрахунків, тому не погодилася на таку пропозицією. Увійти до додатку «Приват24» ОСОБА_1 не змогла.

Після цього позивачу за мобільним номером телефону, прив`язаним до додатку «Приват24», почали безперервно надходити телефонні дзвінки від AT КБ «ПриватБанк» майже до 12:00 години наступного дня 23.01.2023. Жодного разу вона не погоджувалася з вказаними банком пропозиціями заблокувати/розблокувати карту, а надалі взагалі перестала відповідати на дзвінки.

23.01.2023 позивач звернулася до відділення AT «ПриватБанк» (за адресою: м. Ужгород, вул. Швабська, 57) для з`ясування причин нічних телефонних дзвінків. Їй повідомлено, що 22.01.2023 в період часу 01:58 год. по 06:00 год. було оформлено ряд кредитних угод, а саме:

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 на суму 40 000,00 грн.;

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 на суму 66 000,00 грн.;

встановлено та збільшено кредитний ліміт на картці позивача згідно договору № SAMDNWFC9 від 22.01.2023.

При цьому, 23.01.2023 під час перебування позивачки у відділенні банку, працівниками було виявлено, що випускається ще одна кредитна карта на ім`я ОСОБА_1 . Менеджер банку заблокував дебетну карту позивача та кредитну карту, яка була замовлена в такий період.

Тоді ж з`ясувалося, що кредитні кошти витрачені невідомими особами на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino, DS, KIEV, а також PM UA GP, KIEV.

23.01.2023 у відділенні банку позивачка написала заяву до відділу банківської безпеки AT «ПриватБанк» з повідомленням про вчинення шахрайських дій відносно неї та банківських рахунків.

Також 23.01.2023 позивачка звернулася до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин, а 24.01.2023 в реєстр досудових розслідувань внесено відповідні відомості (номер кримінального провадження 0000197).

28.01.2023 за поданими Банком заявками на повернення коштів на картку № НОМЕР_2 ОСОБА_1 повернуто від CHAMPION CASINO, DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23 900 грн.

У середині жовтня 2023 року позивач отримала від банку вимогу № 20.1.0.0.0/7-231005/27271 від 05.10.2023, якою повідомлено, що ОСОБА_1 станом на 05.10.2023 має перед банком заборгованість за кредитними договорами :

№ SAMDNWFC9 - Універсальна від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 11 144,51 UAH; загальна сума прострочення - 1 504,22 UAH;

№ SAMDNWFC7 - кредит готівкою від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 36 244,45 UAH; загальна сума прострочення - 5 133,33 UAH;

№ SAMDNWFC8 - кредит готівкою від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 59 878,92 UAH; загальна сума прострочення - 8 545,56 UAH.

Посилалася на те, що кредитні договори від 22.01.2023 не укладала, не мала наміру отримувати кредитні кошти, між сторонами відсутні домовленості щодо всіх істотних умов договору, не отримувала пропозицію (оферту) на укладання кредитних договорів, не приймала таку пропозицію. Банк не надавав жодної інформації для можливості укладання кредитних договорів, інформація щодо персональних даних позивача була наявна у відповідача, так як у неї була відкрита «зарплатна» картка.

Позивачеві на момент оформлення спірних кредитних договорів було 64 роки та 7 місяців, а отримання за такими кредиту на 36 місяців суперечило інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави) AT КБ «ПриватБанк», яка наявна у вільному доступі на сайті відповідача (https: / /static.privatbank.ua /fries/jstotru-haracteristiky.pdf), де зазначено (п. 2.10 Цільова група клієнтів) - вікові обмеження для отримання кредиту: від 25 до 65 років.

Звертала увагу на те, що спірні договори укладено у неділю, у вихідний день, вночі, у в період часу 02:00 - 06:00 год. сторонніми особами від імені позивачки, котра є пенсійного віку (майже 65 років), а надалі кошти з рахунку позивачки перераховані/витрачені невідомими особами на розваги в інтернет казино.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 05 листопада 2024 року позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано недійсними кредитний договір б/н від 22.01.2023 на суму 40000 грн.; кредитний договір б/н від 22.01.2023 на суму 66000 грн; кредитний договір від 22.01.2023 щодо встановлення/збільшення кредитного ліміту карти «Універсальна» № SAMDNWFC9, які укладені між AT КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 .

Стягнуто з AT КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 3220,80 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що наявними у справі доказами, показаннями свідків, витягом з ЄРДР, протоколом додаткового допиту потерпілого від 19.08.2024, судом встановлено здійснення шахрайський дій з телефоном позивачки, та на підставі вимог ст. 203, 215, 230 ЦК України суд дійшов висновків про укладення спірних кредитних договорів поза волею позивачки, внаслідок помилки, а отже, такі суд визнає недійсними. Сам по собі факт дій при повідомленні про блокування банківської картки, з урахуванням віку позивача, рівня користування комп`ютерними навичками, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню телефону; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

Короткий зміст вимог та доводи апеляційної скарги

Не погоджуючись із таким рішенням суду, AT КБ «ПриватБанк» подало на нього апеляційну скаргу. Посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати судове рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Апеляційну скаргу мотивовано таким:

місцевий суд переклав відповідальність за здійснені операції на банк, але банк не може захистити рахунок клієнта, якщо останній розголошує свої персональні дані стороннім особам та операції здійснюється із коректним введенням даних;

позивач розголосила ПІН-код своєї картки, в результаті чого сторонні особи змогли змінити пароль входу до інтернет-банкінгу «Приват24» та надалі вчинити дії з оформлення кредитних договорів та переказу коштів;

спірні операції здійснені 22.01.2023 до моменту повідомлення позивачем про такі операції, а позивач звернулася лише наступного дня (23.01.2023) для блокування картки, а тому відповідальність за них несе ОСОБА_1 ;

у силу презумпції невинуватості до винесення вироку сама по собі наявність кримінального провадження не може свідчити про вчинення злочину стосовно позичальника, а також не може бути підставою для звільнення від обов`язку належного виконання зобов`язання.

Стосовно спірних платіжних операцій в апеляційній скарзі деталізовано зазначено наступне.

22.01.2023 по акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном " НОМЕР_3 " клієнтки ОСОБА_1 мали місце 4 дії відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном " НОМЕР_3 ".

Всі входи до аканту здійснювалися із смартфону TECNO KC2 (imei generate: НОМЕР_8).

За допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті позивача за логіном " НОМЕР_3 " подана заявка на відкриття віртуальної кредитної картки типу "Універсальна" № НОМЕР_2 з кредитним лімітом 34 000 грн. В подальшому 22.01.2023 в період часу з 01:58 год. по 04:46 год. з картки № НОМЕР_2 було здійснено 32 інтернет-платежі на загальну суму 33550,00 грн. шляхом ручного введення номеру карти, терміну дії карти та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти.

Інтернет-платежі здійснено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS, інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської контори ("Pari match" інтернет термінал E0111841 власник терміналу Конкорд банк). 22.01.2023 о 02:55:47 год. в інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті клієнта за логіном " НОМЕР_3 " подано заявку на отримання кредиту в розмірі 40 000 грн. За допомогою простого електронного підпису ОСОБА_1 підписано Кредитний договір б/н, Паспорт споживчого кредиту та Графік платежів. Вказані грошові кошти зараховано на картковий рахунок ОСОБА_1 № НОМЕР_4 (відкритий 22.01.2023 в «Приват24»). Частину коштів за допомогою платіжної системи LIQPAY (відкритий вебзастосунок, який дозволяє приймати платежі і переказувати гроші за допомогою мобільного телефону, Інтернету і платіжних карток у всьому світі) було поповнено мобільний телефон НОМЕР_5 на суму 204 грн. (телефон внесений в список обмеження), а також проведені дві операції переказу коштів на зальну суму 940 грн. на картковий рахунок НОМЕР_6 (карта внесена в список скомпроментованих карт інших банків), отримувач невідомий (картка SPORTBANK). Також здійснено платіж в сумі 4966.00 грн. на картку НОМЕР_7 ОСОБА_1 . Того ж таки 22.01.2023 в період часу з 02:59 год. по 07:00 год. з картки НОМЕР_4 здійснено 31 інтернет-платіж на загальну суму 33890 грн. шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії картки, та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти. Інтернет-платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match", інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк). 22.01.2023 об 05:40:15 год. за допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» подана заявка на отримання кредиту в розмірі 66 000 грн. За допомогою простого електронного підпису ОСОБА_1 підписано Кредитний договір б/н, Паспорт споживчого кредиту та Графік платежів. Грошові кошти в сумі 66000 грн. було зараховано на картку ОСОБА_1 № НОМЕР_7 . В подальшому з картки № НОМЕР_7 здійснено 46 інтернет-платежів на загальну 49450 грн. шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії, та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти. Інтернетплатежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match" інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк). 28.01.2023 по поданим банком заявкам на повернення коштів на картку № НОМЕР_2 клієнту повернуто від CHAMPION CASINO DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23900 грн.

Скаржник вважає, оскільки описані вище операції проведені з використанням даних карт НОМЕР_9, НОМЕР_10 та PIN-кодів до таких, СVV-2 кодів, ОТР-паролів, а також фінансового номеру телефону, тому відповідальність за проведені операції за картками покладаються на користувача ОСОБА_1 .

Банком виконані зобов`язання щодо інформування клієнта про дії та операції, що здійснюються в його акаунті інтернет-банкінгу «Приват24», смс-повідомлення позивачем прочитано, однак ОСОБА_1 жодного разу не зателефонувала на «гарячу лінію банку 3700», не повідомила банк про те, що вказані операції вчиняються не нею, а сторонньою особою без її відома.

Позиція інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Куруц А.А., просить подану апеляційну скаргу AT КБ «ПриватБанк» залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість. Зокрема вказує, що банк не довів ту обставину, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. За відсутності належних і допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною в таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

Банк визнав у відзиві ту обставину, що всі входи до аканту інтернет-банкінгу «Приват24» здійснювались зі смартфону TECNO KC2 (imei generate: НОМЕР_8 ). Натомість ОСОБА_1 ніколи не мала зазначеного телефону, її попередній телефон марки Samsung J6 має imei generate: НОМЕР_18/01 та НОМЕР_19/01. Позивачка своїм телефоном не підтверджувала оформлення кредитів, не надавала розпорядження на перерахування та видачу відповідних сум з рахунку, не отримувала вказані кошти особисто, невідомі особи шахрайським способом змінили фінансовий номер.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Фактичні обставини та застосовані норми права

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, а також сторонами визнано наступні обставини:

22.01.2023 по акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 » клієнтки ОСОБА_1 мали місце наступні відновлення паролю: 1) 22.01.2023 о 01:42:40 год. відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_9. Заміна ПІН-коду по картці НОМЕР_9 не проводилась.

2) 22.01.2023 о 01:48:55 год. відбулося повторне відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта «НОМЕР_3» та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_10 . Заміна ПІН-коду по картці НОМЕР_10 не проводилась.

3) 22.01.2023 о 11:35:40 год. втретє відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_2 . Заміна ПІН-коду по картці № НОМЕР_2 проводилась за допомогою смс-повідомлень 22.01.2023 об 01:56:13 год.

4) 22.01.2023 о 13:24:11 вчетверте відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу «Приват24» за логіном « НОМЕР_3 ». Підтвердження відновлення (зміна паролю в «Приват24») проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта НОМЕР_3 та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки НОМЕР_2 .

За допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті позивача за логіном « НОМЕР_3 » подана заявка на відкриття віртуальної кредитної картки типу «Універсальна» № НОМЕР_2 з кредитним лімітом 34 000 грн.

Надалі 22.01.2023 у період часу з 01:58 год. по 04:46 год. з такої картки № НОМЕР_2 було здійснено 32 інтернет-платежі на загальну суму 33550,00 грн. Інтернет-платежі здійснено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS. інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори («Pari match» інтернет термінал E0111841 власник терміналу Конкорд банк).

22.01.2023 о 02:55:47 год. в інтернет-банкінгу «Приват24» в акаунті клієнта за логіном «НОМЕР_3» подано заявку на отримання кредиту в розмірі 40 000 грн. За допомогою простого електронного підпису ОСОБА_1 підписано Кредитний договір б/н від 22.01.2023 (т. 1 а.с. 166-184).

Вказані грошові кошти в розмірі 40 000 грн зараховано на картковий рахунок № НОМЕР_4 (відкритий 22.01.2023 в «Приват24»). Частину коштів за допомогою платіжної системи LIQPAY було поповнено мобільний телефон НОМЕР_5 на суму 204 грн (телефон внесений в список обмеження), а також проведені дві операції переказу коштів на зальну суму 940 грн на картковий рахунок НОМЕР_6 (карта внесена в список скомпроментованих карт інших банків), отримувач невідомий (картка SPORTBANK). Також здійснено платіж в сумі 4966,00 грн на картку НОМЕР_7 (іпн НОМЕР_11 ).

Також 22.01.2023 в період часу з 02:59 год. по 07:00 год. з картки НОМЕР_4 здійснено 31 інтернет-платіж на загальну суму 33890,00 грн. Інтернет-платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори («Pari match», інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк).

22.01.2023 о 05:40:15 год. за допомогою інтернет-банкінгу «Приват24» подана заявка на отримання кредиту в розмірі 66 000 грн. За допомогою простого електронного підпису ОСОБА_1 підписано Кредитний договір б/н від 22.01.2023 (т. 1 а.с. 145-165). Грошові кошти в сумі 66 000 грн було зараховано на картку № НОМЕР_7 .

В подальшому з картки № НОМЕР_7 здійснено 46 інтернет-платежів на загальну 49450 грн. Інтернет платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match" інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк).

Всі входи до аканту клієнта ОСОБА_1 в інтернет-банкінгу «Приват24» здійснювалися зі смартфону TECNO KC2 (imei generate: НОМЕР_8 ).

Позивачка ОСОБА_1 вказувала, що їй ніколи не належав телефон TECNO НОМЕР_12 (imei generate: НОМЕР_8 ), а вона на час спірних правовідносин користувалася телефоном марки Samsung J6 (imei generate: НОМЕР_13 та НОМЕР_19/01) (а.с. 203-205 т. 1).

23.01.2023 ОСОБА_1 звернулася до відділення AT «ПриватБанк» (за адресою: м. Ужгород, вул. Швабська, 57) для з`ясування причин нічних телефонних дзвінків, де їй повідомлено, що 22.01.2023 в період часу 01:58 год. по 06:00 год. було оформлено кредитні угоди, а саме:

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 на суму 40 000,00 грн.;

споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 на суму 66 000,00 грн.;

встановлено та збільшено кредитний ліміт на картці позивача згідно договору № SAMDNWFC9 від 22.01.2023.

Тоді ж, 23.01.2023 ОСОБА_1 повідомлено, що кредитні кошти витрачені невідомими особами на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino, DS, KIEV та PM UA GP, KIEV.

При цьому, 23.01.2023 під час перебування позивачки у відділенні банку, працівниками було виявлено, що випускається ще одна кредитна карта на ім`я ОСОБА_1 . Менеджер банку заблокував дебетну карту позивача та кредитну карту, яка була замовлена в такий період.

23.01.2023 у відділенні банку позивачка ОСОБА_1 написала заяву до відділу банківської безпеки AT «ПриватБанк» з повідомленням про вчинення шахрайських дій відносно неї та банківських рахунків.

Одночасно 23.01.2023 позивачка звернулася до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин, а 24.01.2023 в реєстр досудових розслідувань внесено відповідні відомості (кримінальне провадження № 0000197, а.с. 34 т. 1).

Згідно з протоколом додаткового допиту потерпілого від 19.08.2024 ОСОБА_1 повідомила наступне. 22.01.23, перебуваючи в себе вдома, поки спала на її номер мобільного телефону близько 01 год. 44 хв. надійшов дзвінок. В ході дзвінка невідома особа жіночої статі представилася працівником AT КБ «Приватбанк» на ім`я « ОСОБА_2 » і повідомила, що її банківська картка, яка відкрита в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_10 заблокована. В подальшому в період 3-5 хв., тієї ж ночі їй почала телефонувати невідома особа з номера телефону НОМЕР_1 , аж до самого ранку, також після даного дзвінка надходив телефонний дзвінок від номера, який висвітлювався як «PrivatBank». Коли піднімала слухавку, то особа жіночої статі, скоріш за все та сама, що представилась на ім`я « ОСОБА_2 », щоразу її повідомляла, що вищевказана банківська картка AT КБ «ПриватБанк» НОМЕР_10 є заблокована. Після кожного дзвінка приходило на її номер смс-повідомлення від імені «Приват24», де було вказано пароль, який складався з трьох цифр, та який потрібно було ввести для переказу грошових коштів, повідомлення про паролі до різних входів в банківську систему АТ КБ «Приватбанк» про які їй не відомо, повідомлення оформлення кредиту без зазначення суми. Останнє смс-повідомлення прийшло 23.01.2023 о 08 год. 23 хв. Невідомі особи дзвонили впродовж 22.01.2023 кожні 1-2 хвилини. 23.01.2023 вирішила піти до відділення AT КБ «ПриватБанк», щоб з`ясувати дану ситуацію. У відділенні повідомили, що на її ім`я було оформлено три кредитні рахунки в AT КБ «ПриватБанк» через «Приват 24», та із даних кредитних коштів було здійснено перекази на суму: із особового рахунку AT КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_14 переказано грошові кошти на загальну суму 66 000 гривень із вказанням деталі операції, як «Сhampіon Casino DS, KYIV»; - із особового рахунку AT КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_15 переказано грошові кошти на загальну суму 40 000 гривень із вказанням деталі операції, як «Champion Casino DS, KYIV»; - з особового рахунку «ПриватБанк» № НОМЕР_16 переказано грошові кошти на загальну суму 34 000 гривень із вказанням деталі операції як «Champion Casino DS, KYIV». За рекомендацією банківських працівників в банку попросила заблокувати номер мобільного телефону, до якого була підключена банківська картка та банківські рахунки, щоб шахраї не мали змоги повторити дії. 23.01.2023 о 12 годині 00 хвилин, під час того, як перебувала разом зі своїм сином у відділенні AT КБ «ПриватБанк», невідома особа спромоглася відкрити ще одну кредитну картку «Gold», на її ім`я, але кредит оформити не встигла, оскільки працівники банку заблокували дану картку. З інших двох кредитів було також перераховані грошові кошти на «Casino DS KYIV». Також на оплату «Casino» DS KYIV» була перехована зарплата на суму 4 966 гривень. О 00 год. 50 хв. 23.01.2023 до неї надійшло повідомлення для підтвердження банківських операцій потрібно зателефонувати за номером НОМЕР_17 , проте за даним номером не телефонувала. Вказаними протиправними діями було завдано матеріальних збитків на приблизно 145 000 гривень. У зв`язку із вищевикладеним, жодних переказів та транзакцій особисто не робила, так як не була зацікавлена у оформлені кредитної позики. В ігри казино не грає, та рідні теж. Дані дії були вчинені проти її волі, невідомою особою, дистанційно, до яких жодним чином не причетна.

28.01.2023 за поданим Банком заявками на повернення коштів на картку № НОМЕР_2 ОСОБА_1 повернуто від CHAMPION CASINO, DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23 900 грн.

На підтвердження своїх пояснень щодо безперервних дзвінків з номеру телефону НОМЕР_1 та з номера, який висвітлювався як «PrivatBank», ОСОБА_1 надала скріншоти з телефону позивачки (а.с. 11-33 т. 1)

У середині жовтня 2023 року позивачка отримала від AT «ПриватБанк» вимогу № 20.1.0.0.0/7-231005/27271 від 05.10.2023, якою повідомлено, що ОСОБА_1 станом на 05.10.2023 має перед банком заборгованість за кредитними договорами (а.с. 35 т. 1) :

№ SAMDNWFC9 - Універсальна від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 11 144,51 UAH; загальна сума прострочення - 1 504,22 UAH;

№ SAMDNWFC7 - кредит готівкою від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 36 244,45 UAH; загальна сума прострочення - 5 133,33 UAH;

№ SAMDNWFC8 - кредит готівкою від 22.01.2023 загальний розмір заборгованості - 59 878,92 UAH; загальна сума прострочення - 8 545,56 UAH.

Позивачка на обґрунтування своїх позовних вимог, зокрема, посилалася на те, що оспорювані кредитні договори не укладала, не мала наміру отримувати кредитні кошти, не вчиняла будь-яких дій для отримання кредитів, укладення правочинів відбувалося поза волею позивачки, кредитні договори було укладено фінансовими шахраями, використовуючи персональні дані позивача для підробки кредитних договорів. При цьому ОСОБА_1 не надавала нікому своїх персональних даних, не повідомляла свого ПІН-коду від картки AT «ПриватБанк» або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, натомість інформація щодо персональних даних позивача була наявна у AT «ПриватБанк», оскільки в позивачки була відкрита картка для отримання заробітної плати.

Згідно з частиною першої статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно з статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За правилом частини першої статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України).

Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти догові (пункт 12 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»).

Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»).

Згідно з частиною шостою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.

За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.

Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає порядок підписання угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного підпису, за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину.

В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Згідно з статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу.

Відповідно до пункту 11 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 № 705 (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 691/699/16-ц (провадження № 61-16504св18) вказано, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (ПІН-коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості.

У постанові Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18) зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Доводи заявника про те, що суди попередніх інстанцій не урахували порушення відповідачем Умов та правила надання банківських послуг, що призвело до несанкціонованого коштів з його карткового рахунку, оскільки він своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки вони ґрунтуються виключно на припущеннях, що не мають доказового підтвердження».

У постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 619/598/21 зазначено, що грошові кошти за оспорюваним кредитним договором перераховані на банківську картку, яка позивачу не належить, рахунки, відкриті на його ім`я у АТ «Ощадбанк» відсутні, з метою захисту своїх інтересів позивач звернувся до правоохоронних органів, колегія суддів дійшла висновку, що оспорений договір не відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Задоволення позовних вимог про визнання оспорюваного кредитного договору недійсним буде достатнім та ефективним для захисту його порушених прав.

Верховний Суд у постанові від 29.05.2024 у справі № 545/1750/21 зазначив, що матеріали справи не містять доказів того, що саме позивач будь-яким способом застосував ідентифікатор електронного підпису, так і факту отримання саме позивачем цього одноразового ідентифікатора, а також у справі відсутні докази реєстрації саме позивача у інформаційно-телекомунікаційній системі відповідачів, відсутні докази отримання саме позивачем коштів згідно з оспорюваними кредитними договорами, тому наявні достатні правові підстави для судового захисту прав та інтересів останнього. Верховний Суд вказав на те, що апеляційний суд застосував принцип "jura novit curia" ("суд знає закони") та вірно зазначив, що в цьому випадку ефективним способом захисту, який спирятиме відновленню прав позивача, буде визнання оспорюваного кредитного договору недійсним.

У постанові Верховного Суду від 14.11.2023 у справі № 331/3045/21, якою залишено без змін судові рішення, якими визнано недійсними три кредитні договори, зазначено, що колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, про те, що волі позивача на укладення оспорюваних кредитних договорів не було, обставини у справі вказують на те, що невстановлена особа, використавши персональні дані, шахрайським шляхом оформила кредитні договори, здійснивши дії, спрямовані на настання юридичних прав та обов`язків, тому позов підлягає задоволенню.

У постановах Верховного Суду від 27.11.2024 у справі № 190/2037/23 та від 16.08.2023 у справі № 176/1445/22 зазначено, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

У справі, що розглядається апеляційним судом, встановлено, що ПАТ КБ «ПриватБанк» не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

У зв`язку з цим судова колегія відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що позивач розголосила ПІН-код своєї картки, в результаті чого сторонні особи змогли змінити пароль входу до інтернет-банкінгу «Приват24» та надалі вчинити дії з оформлення кредитних договорів та переказу коштів.

Посилання Банку на те, що користувачем порушено Умови та правила надання банківських послуг, що призвело до несанкціонованого коштів з його рахунків, оскільки він своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки вони ґрунтуються виключно на припущеннях, що не мають доказового підтвердження.

Оскільки банківські картки, які були відкриті на ім?я ОСОБА_1 , були віртуальними, тому ручне введення номеру карти, терміну дії карти та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти, був відомий тій особі, яка відкрила такі картки та вчиняла відповідні банківські операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для настання несприятливих наслідків для споживача.

Банк не довів, що отримання кредитних коштів та перекази коштів з рахунків ОСОБА_1 відбулися за її розпорядженням. Виявивши безпідставні платіжні операції, проведені 22.01.2023, котрі позивачка не ініціювала, позивачка повідомила про цей факт банк 23.01.2023 та звернулася 23.01.2023 до правоохоронних органів.

Оспорювані електронні правочини (кредитні договори від 22.01.2023 № SAMDNWFC9, № SAMDNWFC7, № SAMDNWFC8) було укладено, оскільки були підписані за допомогою простого електронного підпису, проте такі правочини було укладено від імені позивачки ОСОБА_1 іншою особою, за відсутності волевиявлення позивачки на їх укладання.

Волевиявлення ОСОБА_1 на укладення оспорюваних кредитних договорів не було, спірні платіжні операції ОСОБА_1 не ініціювала, обставини у справі вказують на те, що невстановлені особи, використавши персональні дані, шахрайським шляхом оформили кредитні договори 22.01.2023, витратили кошти на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino, DS, KIEV та PM UA GP, KIEV, здійснивши дії, спрямовані на настання юридичних прав та обов`язків, тому позовні вимоги є обґрунтованими.

Місцевий суд зробив правильний висновок про наявність достатніх підстав для судового захисту прав та інтересів позивача, оскільки ефективним способом захисту, що сприятиме відновленню його прав, буде визнання оспорюваних правочинів недійсними. Таким чином, суд першої інстанції, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надав їм належну оцінку, дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову.

Відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків, відкритих на ім`я ОСОБА_1 не є підставою для відмови у задоволенні позову.

Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги

За відсутності у матеріалах справи належних і допустимих доказів того, що дії чи бездіяльність користувача ОСОБА_1 призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, з`ясувавши безпідставність платіжних операцій за банківським рахунком, проведених 22.01.2023, котрі позивачка не ініціювала, встановивши, що оспорювані електронні правочини укладено від імені позивачки ОСОБА_1 іншою особою, за відсутності волевиявлення позивачки на укладання оспорюваних правочинів, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність достатніх підстав для визнання оспорюваних правочинів недійсними.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги висновків місцевого суду не спростовують. Судове рішення ухвалено судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст. 375 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення - залишити без змін.

Висновки щодо розподілу судових витрат

Оскільки за результатом розгляду апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, тому понесені банком судові витрати за подання апеляційної скарги слід залишити за відповідачем.

Керуючись ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. ст. 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - залишити без задоволення.

Рішення Ужгородського міськрайонного суду від 05 листопада 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18 червня 2025 року.

Головуюча:

Судді: