КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №375/378/20 Головуючий у І інстанції - Кравчук Ю.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 листопада 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про визнання недійсними електронних торгів,-

установив:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Ірпінського міського суду Київської області з позовом до ДП «Сетам», приватного виконавця Говорова П.В. про визнання недійсними електронних торгів.

В обґрунтування вимог позову зазначала, що приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В. відкрито виконавче провадження ВП НОМЕР_2 з примусового виконання виконавчого листа №375/861/18, виданого 03 серпня 3018 року, згідно з яким Рокитнянським районним судом Київської області з неї було стягнуто на користь ОСОБА_2 борг в сумі 90552, 72 грн. та судові витрати в сумі 903,12 грн.

Зазначала, що ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22 травня 2018 року накладено арешт на частину нежитлової будівлі літ. «А», площею 28,2 кв.м по АДРЕСА_1 , що належить їй на праві спільної часткової власності.

28 січня 2019 року приватним виконавцем винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника відповідно до якої Білоцерківським об`єднаним управління ПФУ проводиться відрахування із пенсії у розмірі 20%.

Вказувала, що 16 березня 2020 їй стало відомо, що відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 22 січня 2019 року №383882 ДП «Сетам», 03 січня 2019 року проведено електронні торги з реалізації майна стосовно частини нежитлової будівлі літ. «А», площею 28,2 кв.м по АДРЕСА_1 , що належить їй на праві спільної часткової власності. Переможцем торгів визнано учасника №5, яким придбано частину нежитлової будівлі 6119, 40 грн.

Стверджувала, що відповідно до Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна п. 3.11 Спеціалізована організація протягом трьох робочих днів з дня публікації інформаційного повідомлення про проведення прилюдних торгів письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Однак, жодних документів про хід виконавчого провадження вона не отримувала.

Просила суд, визнати недійсними електронні торги, оформлені протоколом від 22 січня 2019 року №383882 про проведені електронні торги за номером лота 321983 з реалізації частини нерухомого майна літ «А», площею 28,2 кв.м, розташованого по АДРЕСА_1 .

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 04 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні зазначеного вище позову.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, оскільки вважає рішення незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що проведення процедури прилюдних торгів є правочином, а враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, то така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 ст. 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Просила суд, скасувати рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 листопада 2024 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 03 серпня 2018 року Рокитнянським районним судом Київської області у справі №375/861/18 видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 боргу за договором позики в сумі 90552, 72 грн. та в рахунок відшкодування понесених судових витрат 903, 12 грн., а всього 91455, 84 грн.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова П.В. від 15 серпня 2018 року на підставі вказаного виконавчого листа відкрито виконавче провадження НОМЕР_2.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 15 серпня 2018 року у виконавчому провадженні НОМЕР_2 накладено арешт на все майно, яке належить ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця - 103601, 41 грн.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 15 серпня 2018 року у виконавчому провадженні НОМЕР_2 накладено арешт на грошові кошти, розміщені на рахунках, які належать ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця - 103601, 41 грн.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 04 жовтня 2018 року у виконавчому провадженні НОМЕР_2 призначено суб`єкта оціночної діяльності - ФОП ОСОБА_3

28 січня 2019 року приватним виконавцем Говоровим П.В. винесено постанову у виконавчому провадженні НОМЕР_2 про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника ОСОБА_1 .

Відповідно до Протоколу №383882 проведених електронних торгів, Державним підприємством «Сетам» 03 січня 2019 року з 09:00 год до 18:00 год проведені електронні торги, номер лота 321983, щодо майна: 1/2 частини нежитлової будівлі під літ. «А», площею 28, 2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем торгів визнано учасника №5, майно придбане за сумою 6600 грн.

Згідно Акту про проведені електронні торги від 01 лютого 2019 року (лот реалізованого майна 321983), складеного у виконавчому провадженні НОМЕР_2 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В., відповідно до ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», передано на реалізацію 1/2 частину нежитлової будівлі під літ. «А», площею 28, 2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 . Електронні торги проведено на веб-сайті ДП «Сетам» 03 січня 2019 року з 09:00 год до 18:00 год, відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 03 січня 2019 року №383882 ДП «Сетам» переможцем (покупцем) визнано ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 , майно придбане за сумою 6600 грн.

Згідно із Актом про пожежу від 10 червня 2022 року, складеним комісією у складі представників ВЗНС та ДСНС України, на об`єкті - приватний 3-х поверховий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_5 , орендарями - ОСОБА_8. та ОСОБА_7 , орієнтовно 27 лютого 2022 року виникла пожежа, пожежею знищено, в тому числі частину 3-х поверхового житлового будинку - орендар ОСОБА_8. - повністю стіни, вікна, двері, комп`ютерна техніка, меблі, матеріали виконавчих проваджень та номенклатури справ, ймовірна причина виникнення пожежі - виникнення горіння внаслідок потрапляння боєприпасів та їх уламків.

30 вересня 2022 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Микитин О.С. прийнято виконавче провадження НОМЕР_2 на підставі ст. 42 ЗУ «Про виконавче провадження».

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 у позовній заяві не зазначено, в чому полягають порушення правил проведення електронних торгів, та як ці порушення вплинули на результат електронних торгів.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов до висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними, оскільки порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження».

З висновками суду першої інстанції погоджується і колегія суддів, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.

Положеннями ст.ст. 15,16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставо для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у ст. 16 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України, одним із спосіб захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями ст.ст. 650, 655, ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою ст. 203 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах з реалізації арештованого майна.

Зазначене дає підстави вважати, що державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з п. 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, в редакції чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власникомстає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами 3-16 пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами 4-13 пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для занесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор торгів розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця- учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконання договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 485/610/14-ц.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка звернулася до суду ( позиція Верховного Суду України , викладена у постанові від 06 квітня 2016 року у справі №3-242гс16).

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі №668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, які повинні встановити суду, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є : наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду .

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин ОСОБА_1 під час розгляду справи не довела.

Суд першої інстанції, дійшов правильного висновку, що у позовній заяві не зазначено, в чому полягають порушення правил проведення електронних торгів, та як ці порушення вплинули на результат електронних торгів.

Крім того, рішення, дії, бездіяльність державного виконавця у виконавчому провадженні не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними (правовий висновок, викладений Верховним Судом України в постанові від 24 жовтня 2012 року у справі №6-116цс12, Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2018 року у справі №490/5475/15).

За відсутності доказів на підтвердження оскарження позивачем дій приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова П.В., щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, та недоведеності позивачем того, що зазначені дії, здійснені в рамках виконавчого провадження, вплинули на результати електронних торгів, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 відсутні.

Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному судовому рішенні, вони не спростовують, а тому відхиляються апеляційним судом.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Таким чином, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367,374,375,381-384, ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Ірпінського міського суду Київської області від 04 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 23 червня 2025 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба