ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/686/25
Єдиний унікальний номер справи: 954/480/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

18 червня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі судді-доповідача Склярської І.В., розглянувши питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 , на рішення Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 24 квітня 2025 року (під головуванням судді Каневського В. О.), за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Міністерство Оборони України про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки, які не перебували у шлюбі між собою та встановленя факту перебування на утриманні померлого,

встановив:

24 квітня 2025 року Нововоронцовський районний суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке, засобами поштового зв`язку 30 травня 2025 року, ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу, через суд першої інстанції, в якій просить, зокрема, поновити строк на апеляційне оскарження та звільнити позивача від сплати судового збору, у разі відмови відстрочити, або розстрочити його сплату, або зменшити його розмір.

Вказана апеляційна скарга разом з матеріали справи зареєстровані судом апеляційної інстанції 13 червня 2025 року.

Особа, яка подала апеляційну скаргу, підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження зазначила, що оскаржуване рішення суду отримала 30.04.2025 через систему «Електронний суд», останнім днем для подачі апеляційної скарги є 30.05.2025 року.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Враховуючи дату складання повного судового рішення 29.04.2025, отримання оскаржуваного рішення 30.04.2025, подання апеляційної скарги 30.05.2025 року, тобто протягом 30 днів з дня вручення апелянту повного рішення суду першої інстанції, у скаржника наявне право, в силу вимог ч.2 ст. 354 ЦПК України, на поновлення пропущеного строку.

Проте, такого клопотання апелянтом не заявлено, а суд не вправі самостіно, без відповідного клопотання, поновлювати строк.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, або відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, або зменшення розміру судового збору.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Наведена норма закону містить наступні підстави (умови):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, суд має встановити майновий стан сторони.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Згідно статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року справа № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що: «єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Матеріали справи свідчать, що за подання позову позивачкою був сплачений судовий збір в сумі 1220 грн ( т.1 а.с.102)

Заявлене клопотання ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 , обґрунтовувала відсутністю у ОСОБА_2 доходів, зазначивши, що остання "знаходиться в декретній відпустці" і вимушена сама доглядати, піклуватися, виховувати дитину. ОСОБА_2 знаходиться у дуже скрутному матеріальному становищі.

Однак, будь-яких доказів, на підтвердження не можливості сплатити судовий збір при подачі апеляційної скарги, апелянтом не надано.

За наведених обставин клопотання про відстрочення сплати судового збору, або відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, або зменшення розмір судового збору, задоволенню не підлягає.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

З рішення суду першої інстанції вбачається, що ОСОБА_2 звернулася до суду з вимогами про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки, які не перебували у шлюбі між собою та встановленя факту перебування на утриманні померлого.

Отже, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, кожна з яких окремо підлягає сплаті судовим збором.

У постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (п. 13), роз`яснено: якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2024 року, відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, за дві вимоги немайнового характеру, судовий збір в суді першої інстанції мав бути сплачений, з урахуванням вимог Закону України Про судовий збір, у сумі 2 422 грн 40 коп (3 028 грн. (прожитковий мінімум для працездатних осіб) * 0,4 * 2 вимоги).

Враховуючи, що апеляційна скарга на рішення суду підлягає сплаті судовим збором за ставкою 150 відсотків ставки (п. 1.6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір"), що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, судовий збір при поданні апеляційної скарги, складає 2 906 грн 88 коп (2 422 грн 40 коп * 150 % * 0,8 (позовна заява подана в електронній формі).

Таким чином, апелянту необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 2 906 грн 88 коп, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Суд звертає увагу, що відповідно ч. ч. 1, 4 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, апелянту у всі документи будуть направлятися в його електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, а не у паперовому вигляді.

Оскільки подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати скаржнику усунути недоліки у встановлений судом строк, шляхом надання відповідних доказів майнового стану або сплати судового збору.

Керуючись статтями 354, 356-357 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд,

постановив:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення розмір судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє від імені ОСОБА_2 , на рішення Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 24 квітня 2025 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для подачі до суду апеляційної інстанції, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для:

- надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження;

- надання доказів сплати судового збору у розмірі 2 906 грн 88 коп, за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: ГУК у Херсон обл/Херсон р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959517; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача - UA0021451; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу»), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Роз`яснити скаржнику, що невиконання вимог ухвали суду щодо не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження - є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження; невиконання у встановлений строк інших вимог ухвали суду - є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Відповідний документ скаржник має подати до Херсонського апеляційного суду (адреса: вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 1-а, м. Херсон), або в електронному вигляді (на електронну адресу - , або через електронний кабінет, з посиланням на номер провадження № 22-ц/819/686/25.

Копію ухвали направити скаржнику, для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Херсонського апеляційного суду І.В. Склярська