СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4937/25
ун. № 759/9917/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін за позовом Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київська міська державна адміністрація) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2025 року позивач Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київська міська державна адміністрація) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 13.05.2025 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. та справа передана судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 14.05.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

16.06.2025 року до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання, у якому просить проводити розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

В обгрунтування клопотання вказував, що справу неможливо розглядати за правилами спрощеного провадження, у зв`язку з необхідністю подання доказів, які частково спростують доводи позивача. Крім того, позов подано до двох відповідачів, хоча зареєстрованими є ще співвласники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались.

Вивчивши матеріали справи та клопотання відповідача приходжу до наступного висновку.

Згідно із положень ст.2 ЦПК України, одними із основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін та розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно вимог частини четвертої статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, як встановлено положеннями частини третьої статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, оскільки сторонами не заявлено клопотань, вирішення яких потребує проведення судового засідання за участю сторін.

Також слід зазначити, що спрощене провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, розглядом всіх заявлених клопотань, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у справі докази на спростування вимог позовної заяви або на її підтвердження, безперешкодно можуть бути надані учасниками справи до суду в межах розгляду такої справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Крім того, суд зазначає, що відповідно до вимог цивільно-процесуального закону, сторони не позбавлені можливості самостійно долучати до матеріалів справи свої розрахунки або будь-які інші докази, які на їх думку, можуть вплинути на розгляд даної справи по суті, у строки визначені судом або ЦПК України.

Враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для переходу розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 19, 53, 274, 279 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Твердохліб