Справа № 342/278/25
Провадження № 2/342/517/2025
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

24 червня 2025 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області у складі головуючої судді Андріюк І.Г., ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Романенко Євген Олександрович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Дирбавка Роман Мирославович, про визнання права власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами,

в с т а н о в и в:

Адвокат Романенко Є.О. через систему «Електронний суд» 24.06.2025 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Дирбавка Р.М., та просить: визнати поважними причини пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви, прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом встановлено, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно ч.7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вимоги ч.7 ст.43 ЦПК України є спеціальними та застосовуються виключно у випадку подачі до суду документів в електронній формі.

Пунктами 17, 47 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Опис вкладення здійснюється з метою одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів. Листування з описом вкладення підтверджує вміст конверта, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Зустрічна позовна заява подана до суду адвокатом Романенком Є.О. в електронній формі через електронний кабінет, однак доказів надсилання відповідачці ОСОБА_2 у паперовій формі листом з описом вкладення копії цієї зустрічної позовної заяви або доказів надсилання поданих до суду документів до електронного кабінету Сенюк Г.І. з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля) до зустрічної позовної заяви не надано.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом, - визначено ч.1 ст.2 статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У зустрічній позовній заяві адвокат Романенко Є.О. зазначив, що позивач ОСОБА_1 є учасником бойових дій, а отже звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору представник позивача надав копію посвідчення ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 , виданого 29 грудня 2023 р. ІНФОРМАЦІЯ_1 . Посвідчення безтермінове, дійсне на всій території України, пред`явник посвідчення має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Згідно п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року по справі № 545/1149/17, норма п.13 ч.1 ст.5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п.13 ч.1 ст.5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12 лютого 2020 року здійснено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Даний правовий висновок сформовано Великою Палатою Верховного Суду у зв`язку із передачею Другою судовою палатою Касаційного цивільного суду Верховного Суду справи на її розгляд для розв`язання виключної правової проблеми щодо застосування норми п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку із незгодою з попередніми висновками як Великої Палати, так касаційних палат, у яких стверджувалось про те, що учасники бойових дій безперечно звільняються від сплати судового збору у будь-якій справі.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 вересня 2024 року по справі № 567/79/23 не встановила об`єктивних причин відступу від правового висновку, викладеного нею у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17.

Предметом позову у справі № 342/278/25 є визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що не пов`язано із захистом порушених прав ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій, а тому позивач не звільняється від сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

Судовий збір за подання позовної заяви до Городенківського районного суду Івано-Франківської області має бути перераховано або внесено до ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Городенка/22030101, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0009632, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

При зверненні до суду із зустрічною позовною заявою майнового характеру адвокат Романенко Є.О. зазначив ціну позову 35238 грн. На підтвердження сплати судового збору представнику позивача необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху та надати адвокату Романенку Є.О. строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

При цьому, суд акцентує увагу адвоката на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Таким чином, для об`єктивного та своєчасного розгляду справи, надання учасникам цивільного процесу рівних прав, необхідно привести зустрічну позовну заяву у відповідність до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 177, 185, 194, 293, 294 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Романенко Євген Олександрович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах якої діє представник адвокат Дирбавка Роман Мирославович, про визнання права власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами залишити без руху та надати адвокату Романенку Євгену Олександровичу строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків зустрічної позовної заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута особі, яка подала зустрічну позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Андріюк І.Г.