23.06.2025 Справа № 756/9385/21
№756/9385/21
№2/756/59/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 червня 2025 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Омельчук М.О.

за участі: представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Абібулаєва Т.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними транзакцій та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

У січні 2022 року заперечуючи проти позову АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором про надання банківських послуг б/н від 28.08.2019 року ОСОБА_2 подав зустрічну позовну заяву до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними транзакцій та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування позову вказував, що він є держателем кредитної картки АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_1 оформленої 28.08.2019 року.

23.01.2020 року ОСОБА_2 святкував свій день народження та розраховувався за допомогою вказаної банківської картки у ресторані. При цьому, невстановлені особи довели ОСОБА_2 до безпорадного стану та стану втрати свідомості отруївши його токсичною речовиною підмішаною у алкоголь. За таких обставин, невстановлені особи заволоділи особистими речами ОСОБА_2 , зокрема мобільним телефоном Xiaomi Mi 9T із SIM карткою НОМЕР_4, зовнішнім жорстким диском, банківськими картками, зокрема банківською карткою АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 на рахунку якої перебували залишки його заробітної плати в сумі 1063 грн. 32 коп. та іншими особистими речами.

Лише о 9 год. 24.01.2020 року працівники поліції прийняли та оформили заяву про злочин. Увесь цей час з 06.00-06.30 год. 24.01.2020 року до 9 год. 00 хв. 24.01.2020 року ОСОБА_2 знаходився у стані напівсвідомості у фойє Оболонського УП ГУНП в м. Києві.

Після реєстрації його заяви про злочин, близько 09.30 год. 24.01.2020 року ОСОБА_2 відразу звернувся до відділення філії АТ КБ «ПриватБанк» та повідомив про викрадення у нього банківської картки та телефону, заява про що була внесена до електронної бази даних.

При цьому, працівниця банку повідомила, що крадії все ж таки зуміли зняти 4000 грн. без використання картки шляхом оформлення послуги «миттєва розстрочка». Крім того, вона повідомила, що крадії окрім зняття готівки із використанням викраденого телефону з програмним забезпеченням «Приват24» незаконно оформили весь можливий пакет послуг надання коштів, які ними були перераховані на інші рахунки. За повідомленням працівниці банку крадії зуміли змінити паролі та збільшити кредитний ліміт до 5 000,00 грн., отримавши через інтернет увесь можливий пакет послуг надання коштів, який можна оформити без самої картки з використанням програмного забезпечення «Приват24». Також, дана працівниця підтвердила, що банкоматом у приміщенні ТЦ Городок після трьох невдалих спроб ввести ПІН, картку було вилучено.

Отже, за твердженням позивача, невстановлені слідством треті особи, використовуючи протиправно банківську картку та телефон ОСОБА_2 , якими вони заволоділи, а також прогалини в системі безпеки програмного забезпечення «Приват24» "ПриватБанк" здійснили дві несанкціонованих транзакції - зняття готівки у розмірі 2 000,00 грн. та 2000,00 грн. через банкомат ТЦ Городок, м. Київ, просп. Московський, буд.23 та внаслідок таких дій заволоділи вже після вилучення банкоматом банківської картки готівковими коштами в сумі 4000 гривень.

Також, ОСОБА_2 стало відомо, що АТ КБ «ПриватБанк» після блокування та вилучення картки, яке відбулося 24.01.2020 року продовжував здійснювати списання коштів із карткового рахунку (банківська картка № НОМЕР_1 ) чим штучно утворив заборгованість, начебто за кредитом, який ОСОБА_2 не отримував. Крім того, за твердженням позивача, починаючи з 24.01.2020 року банком нараховувалися проценти та комісії за користування ним кредитом, який він не отримував. Згідно умов та правил надання банківських послуг банк здійснював списання коштів з його рахунків для погашення заборгованості за кредитом, здійснюючи недозволені ним операції (транзакції). Всього за період з 24.01.2020 року по 24.11.2020 року було здійснено списання коштів на суму 11 128,88 грн. Зокрема було здійснено транзакції:

24.11.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.10.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.09.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.08.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.07.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.06.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.05.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.04.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.03.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.02.2020 - 5 транзакцій по 134,16 грн. кожна;

24.01.2020 року - транзакції по 2000 грн. кожна.

Таким чином, просив суд визнати недійсними вказані транзакції з рахунків за банківською карткою ОСОБА_2 № НОМЕР_1 ; зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» відновити порушені права ОСОБА_2 шляхом відновлення стану карткового рахунку за банківською карткою № НОМЕР_1 , що існував станом на 24.01.2020 року до списання коштів шляхом проведення двох транзакцій по 2000,00 грн. кожна; зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» скасувати неправомірно нараховані проценти, комісії за користування кредитом.

В судовому засіданні представник позивача просив задовольнити позовні вимог з підстав зазначених у позовній заяві акцентуючи увагу на тому, що стосовно ОСОБА_2 скоєно злочин, він є потерпілим і не вчиняв жодних дій та не проявляв волевиявлення на збільшення 24.01.2020 року кредитного ліміту до 5000 грн., і тим більше не отримував ніякого кредиту у сумі 9782 грн. 31 коп., а також не проводив незаконних транзакцій за допомогою яких коштами заволоділи треті особи. При цьому, АТ КБ «ПриватБанк» безпідставно вирішив перекласти всі збитки завдані банку та їх клієнту ОСОБА_2 діями невідомих третіх осіб, які не встановлені у кримінальному провадженні, саме на ОСОБА_2 .

Представник відповідача заперечила проти вимог та обґрунтувань позову вказуючи на те, що Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами в разі якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

За твердженням представника відповідача проведення 24.01.2020р. видаткових операцій по карті НОМЕР_1 клієнта ОСОБА_2 , а також оформлення заявок на отримання кредитних коштів по кредитах "Миттєва розстрочка", відбулося з власної вини або особисто ОСОБА_2 , який підтверджує у позові що знаходився у безпорадному стані після виживання алкогольних напоїв.

Щодо посилань ОСОБА_2 , про шахрайські дії вказували, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. При цьому, до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не здійснювались користувачем. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки/рахунку/ на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з карткового рахунку третіми особами. При цьому, клієнт у свою чергу має право стягнути суму відшкодування з винних осіб встановлених в кримінальному порядку, якщо такі особи будуть виявлені.

Крім того, звертали увагу, що грошові перекази (транзакції) не є договором або правочином, а відтак списання банком грошових коштів з рахунку клієнта не може бути визнано судом недійсними.

Суд, перевіривши матеріали справи, дослідивши надані докази, заслухавши представника позивача та представника відповідача, встановив наступне.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, а також визнано сторонами під час судового розгляду, позивач ОСОБА_2 є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та користувачем Кредитної картки НОМЕР_1 ([CRPL]Универсальная 55 дней), референс SAMDNWFC5 оформленої клієнту ОСОБА_2 28.08.2019 року. Того ж дня клієнтом підписана заява про приєднання до Умов та Правил надання послуг КБ «ПриватБанк».

Порядок обслуговування клієнтів АТ КБ «ПриватБанк» визначено Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також «тарифами банку», які надаються клієнтам для ознайомлення у письмовому вигляді. Крім того, під час укладення договору ОСОБА_2 зобов`язався виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті ПриватБанку www.privatbank.ua.

У відповідності до п. 1.1.1.62 Умов ключем до карткового рахунку є пластикова Картка, яку отримав ОСОБА_2 та мобільний телефон який вказав (п. 1.1.1.15 та п.1.1.1.16 Умов) в Заяві. При цьому, за допомогою встановлених ключів до карткового рахунку, відповідачу надано можливість здійснювати Дистанційне обслуговування (п.1.1.1.25 Умов - комплекс інформаційних послуг по рахункам клієнта і здійснення операцій по рахунку на підставі дистанційних розпоряджень клієнта).

Таким чином Банк забезпечив Позичальнику можливість доступу до карткового рахунку різними можливими шляхами, зокрема за допомогою Карти та фінансового телефону на який приходить динамічний (змінюваний) ОТП - пароль.

Відповідно до виписки по рахунку, що знаходиться в матеріалах справи, вбачається використання ОСОБА_2 кредитних коштів, а саме операції щодо зняття готівки в банкоматі, розрахунки за товари та послуги, операції щодо повернення кредитних коштів, що свідчить про те що останній знав про умови кредитування та визнавав свої зобов`язання за Договором.

За результатами перевірки служби безпеки АТ КБ «ПриватБанк» виписки руху коштів по карті встановлено, що оспорювані ОСОБА_2 шахрайські операцій щодо зняття готівки проведені о 07:33 - 07:34 год. 24.01.2020р. на банкоматі САK27103, що знаходиться за адресою: ТЦ "Городок", проспект Степана Бандери, 23. Під час зазначених операцій по карті було проведено дві видаткові операції по зняттю коштів розміром по 2000,00 грн. загальною сумою 4000,00 грн. Перевіркою детальних операцій по карті на цьому банкоматі о 7-26-7:28 год. зафіксовані дві операції по перевірці балансу. Зазначені операції виявилися невдалими у зв?язку із невірно введеним ПІН-кодом. Після зняття 4000,00 грн. на банкоматі САК27103 у період з 07:34:56 по 07:40:49 зафіксовано ще п?ять операцій, під час яких був перевірений баланс по карті, а також намагалися зняти по черзі 1800,00 грн., 1000,00 грн. та 200,00 грн. Зазначені операції із зняття готівки були відхилені у зв?язку із перевищенням ліміту видаткових операцій. Того ж дня у період з 8:37:19 по 08:44:48 проведено сім операцій на банкоматі САК22618, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Миколи Закревського, буд. 61/2, магазин Сільпо. Відповідно до наданих ОСОБА_2 довідок під час проведення операцій на банкоматі САК22618 оформлювалися заявки на отримання кредитних коштів по кредитах "Миттєва розстрочка". Операції на банкоматі супроводжувалися коректним введення ПІН-коду. О 14:49:10 того ж дня по карті НОМЕР_1 проведена ще одна операція по перевірці балансу на банкоматі

САК50758, що знаходиться за адресою: м.Київ, вул.Борщагівська, буд. 154а. Операція також проведена із коректним введеним ПІН-коду. Всі зазначені операції зафіксовані із використанням платіжної картки. Напередодні зазначених операцій у період з 19:23:19 23.01.2020р. по 01:55:49 24.01.2020р. з використанням зазначеної картки зафіксовано 12 торгових транзакцій через pos-термінал S11603ВК, зареєстрований на торговій точці BARSTOYANKA за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, о 05:53:24 та 05:55:52 24.01.2020р. з використанням цієї картки зафіксовано дві торгові транзакції відповідно через pos-терміналі S1K30W62 та SIK30WEA розташовані на одній торговій точці ФОП ОСОБА_5 КАФ за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначені торгові транзакції також проведені з використанням платіжної картки.

Перевіркою входів до Приват24 встановлено, що 24.01.2020р. вхід під акаунтом клієнта (+14, який відображався в якості фінансового номеру телефону) відбувався із одного пристрою, ідентифікованого як Mi 9T Pro|Xiaomi, з ір-адрес 88.154.172.24,37.73.30.175, НОМЕР_2 (провайдер Limited Liability Company Lifecell), 82.144.211.25 (провайдер Kyivski Telekomunikatsiyni Merezhi LLC), 46.211.138.72 (провайдер Kyivstar PJSC). Відповідно до інформації щодо змін облікового запису користувача Приват24 24.01.2020р. о 7:54 год. з ір-адреси НОМЕР_3 зафіксована зміна паролю входу до Приват24. Операція проведена у браузері Chrome Mobile у додатку p24web (веб версія Приват24) з використанням картки для перевірки НОМЕР_1 . О 7:54:33 зафіксована операція із відновлення доступу. О 13:39:31 (1:39:31 РМ відповідно до таблиці) зафіксовано блокування доступу із-за введення декількох не вірних паролів. Зазначене блокування здійснено з ір-адреси 82.193.103.117.

Перевіркою історії змін контактів клієнта ОСОБА_2 з?ясовано, що номер телефону НОМЕР_4 вказаний за клієнтом 28.08.2019р. О 14:45 год. 24.01.2020р. на банкоматі САК22618 цьому номеру телефону вказана ознака фінансового. О 14:46 год., 14:50 год. та 16:01 год. ознака фінансового з номеру телефону НОМЕР_4 знята.

Відповідно до відомостей щодо документообігу по клієнту вперше із письмовою заявою щодо вчинених шахрайських дій клієнт ОСОБА_2 звернуся до банку лише 27.01.2020р. при цьому встановлено, що 27.01.2020р. від спеціаліста з обслуговування клієнтів відділення "Третє Столичне N№36"(K7IL) ОСОБА_3 ОСОБА_2 отримав клієнтську виписку руху коштів по карті НОМЕР_1 за 24.01.2020р., а також підготовлені спеціалістом 3-го рівня по роботі з запитами клієнтів та держорганів ГО ОСОБА_4 довідки по рахунку, по кредитах, а також нестандартну довідку. За результатами перевірки архіву записів телефонних розмов на сервісі Voice Record System звернень клієнта ОСОБА_2 із повідомленням про шахрайство з 23.01.2020р. по 29.01.2020р. не встановлено.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що зняття коштів клієнта ОСОБА_2 з картки НОМЕР_5 здійснено шляхом коректного введення ПІН-коду. Також встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до банку з відповідною інформацією про викрадення картки та телефону з фінансовим номером вже після проведення шахрайських операцій.

Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг:

1.1.5.5. Банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карту, контрольну інформацію Клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПіН - коді, Ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24 або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв?язку під час використання цих каналів.

1.1.5.13. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки / рахунку / на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

1.1.5.14. Клієнт відповідає за усі операції в повному обсязі, здійснені у підрозділах Банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват-24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації та аутентифікації.

2.1.4.7. Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі якщо його дії або бездіяльності призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

За правилами ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

У позовній заяві сам позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із друзями святкував у ресторані свій день народження. Згодом, погодився на пропозицію невстановлених осіб «підвезти його до дому» та перебуваючи у автомобілі випивав з нагоди дня народження та знайомства спиртний напій, що потягло за собою отруєння та втрату свідомості.

Таким чином, позивач підтверджує, що саме його дії (бездіяльність) були передумовою та призвели до існуючих наслідків, в тому числі несанкціонованого отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, доступу до платіжного засобу та обмеженої інформації, яка дала можливість провести платіжну операцію сторонніми особами.

Згідно з п.2.1.1.7.4. Умов та Правил надання банківських послуг держатель Карти несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на карті даних, до моменту звернення Власника Карти в Банк та блокування Карти і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в стоплист платіжної системи.

Пунктом 2.1.1.7.3. Умов та правил надання банківських послуг встановлено, що у разі якщо Держатель дає згоду на проведення операцій з Картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесеними на карті даними. Відповідно до ч.І4.16 ст.14 ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов?язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором.

До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. Користувач зобов?язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не здійснювались користувачем. Відповідно до Умов та правил, Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки/рахунку/ на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з карткового рахунку третіми особами.

Таким чином, держатель платіжної картки зобов?язаний зберігати платіжну картку та інформацію, яка дає змогу користуватися нею (у тому числі ПІН), контролювати рух коштів за своїм картрахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися держателем. Клієнт чи її держатель має негайно повідомити банк про втрату платіжної картки в порядку, передбаченому договором. в іншому разі емітент не несе відповідальності за переказ коштів, ініційований за допомогою цієї платіжної картки, до отримання такого повідомлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи з вимог цивільного процесуального законодавства, позивач повинен подати належні та допустимі докази на підтвердження тих обставин, про які вказує у позовній заяві, а відповідач на спростування вказаних обставин і, на підставі яких суд в подальшому встановить наявність підстав для задоволення чи відмови у задоволенні позову.

При цьому, ініціюючи позовні вимоги до АТ КБ «ПриватБанк» позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження порушень зі сторони банку на проведення розрахункових операцій та відсутності волі ОСОБА_2 на вчинення цих перерахунків до повідомлення про блокування картки/рахунку/ на рух коштів і номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до правоохоронних органів із заявою про злочин.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

У відповідності до правил ч.1 ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Суд звертає увагу позивача у справі на те, що за приписами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Таким чином, отримавши заяву, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення слідчий або прокурор не здійснює оцінку такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Отже, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, більше того, щодо невстановленої особи, не свідчить про наявність ознак кримінального правопорушення та доведеність винуватості конкретної особи у вчиненні злочину, а є підставою для початку досудового розслідування у справі та перевірки обставин, наведених у повідомленні про кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок.

Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Тож, звернення ОСОБА_2 до правоохоронних органів та внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань без наявного вироку суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили щодо конкретної особи, не звільняє само по собі держателя банківської Карти від відповідальності за фінансові операції, що супроводжувалися його авторизацією і правильним введенням кодів доступу до повідомлення про блокування картки/рахунку/ на рух коштів. При цьому, не виключає можливості відшкодування шкоди з винних осіб встановлених у цьому кримінальному провадженні.

За таких обставин, позовні вимоги ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними транзакцій та зобов`язання вчинити дії не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Інші судові витрати пов`язані з розглядом справи покладаються у разі відмови в позові на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 76, 77, 78, 81, 141, 263-265, 268, 354 ЦПК України, ст. 214 КПК України, ст. ст. 11, 14, 22, 1166 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними транзакцій та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 23.06.2025 року.

Суддя А.В. Шевчук