Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/146/21
УХВАЛА

про призначення земельно-технічної експертизи

04 червня 2025 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Потапенка А.В.,

за участі:

ОСОБА_1 ,

позивачки - ОСОБА_2 (не з`явилась),

представника позивачки - ОСОБА_3 (відсутнє з`єднання відеоконференції),

відповідача - ОСОБА_4

представника відповідача - ОСОБА_5 (не з`явилась),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області клопотання представника позивачки ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи, подане у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , Ржищівської міської ради Київської області про визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки та скасування їх державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ржищівського міського суду Київської області знаходиться вищезазначена цивільна справа.

У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_3 підтримував подане 14.05.2025 клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи. Під час судового засідання представник позивача не піг налаштувати належний зв`язок, про що повідомив секретаря судових засідань телефоном. У клопотанні вказував таке. Ухвалою суду від від 25.09.2024 року було призначено у справі судову земельно-технічну експертизу та визначено перелік питань. Не погоджуючись з ухвалою суду від 25.09.2024 про призначення судової земельно-технічної експертизи відповідач ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу. Постановою Київського апеляційного суду від 18.12.2024 апеляційну скаргу відповідача було задоволено, ухвалу Ржищівського міського суду Київської області від 25.09.2024 скасовано, а справу направлено на до суду першої інстанції для продовження розгляду. Обґрунтовуючи рішення та скасування ухвали суд апеляційної інстанції зазначав, що підставою для визнання вказаних актів недійсними позивач зазначає порушення вимог Інструкції про порядок складання, видачі, реєстрації і зберігання державних актів на право приватної власності на землю і право постійного користування землею №44 від 04.05.1999 року, адже не були встановлені на місцевості межі спірної земельної ділянки, та порушення ч. 4. ст. 83 ЗК України, оскільки при виготовленні актів на право власності на земельні ділянки ОСОБА_4 була незаконно приватизована частина проїзду (дороги місцевого значення). Водночас поставлені позивачкою питання в заяві про призначення вдруге судової земельно-технічної експертизи, не впливають на правильний розгляд справи по суті спору (на час призначення експертизи), оскільки поставлені на вирішення експертизи питання мають на меті отримання експертного висновку з обставин, що виходять за предмет доказування у дійсній цивільній справі та не будуть підставою для правильного вирішення спору по суті, оскільки не стосуються ні предмета спору, ні підстав, з яких заявлено позов. Отже, суд апеляційної інстанції скасував ухвалу суду про призначення експертизи у зв`язку з тим, що питання, які були поставлені перед експертами не входять до предмету доказування та є правовими питаннями.

Проте, зважаючи на положення ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, позивач позбавлений можливості довести обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, без проведення судової земельно-технічної експертизи.

Оскільки позивач обґрунтовуючи свої вимоги посилається на те, що не були встановлені на місцевості межі спірної земельної ділянки, та порушення ч. 4 ст. 83 ЗК України, внаслідок того, що при виготовленні актів на право власності на земельні ділянки ОСОБА_4 була незаконно приватизована частина проїзду (дороги місцевого значення), тому в даній справі висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Також, в постанові Київського апеляційного суду від 18.12.2024 суд апеляційної інстанції вказував на те, що звертаючись повторно з клопотанням про призначення експертизи, позивачка не надала суду доказів поважності причини не проведення призначеної судом першої інстанції вперше (05.10.2023) земельно-технічної експертизи, а саме хвороби та лікування сина. Враховуючи вказані доводи позивач надає суду виписки з історії хвороб сина, які підтверджують поважність причин несплати позивачем вартості попередньої експертизи. Враховуючи викладене, посилаючись на ст. ст. 76, 77, 81, 103 ЦК України, для підтвердження факту можливого накладення земельний ділянок відповідача ОСОБА_4 на межі земельних ділянок позивача ОСОБА_2 , а також підтвердження накладення земельної ділянки відповідача на землі загального користування, представник позивача наполягав на призначенні судової земельно-технічної експертизи.

На вирішення експерта просив поставити такі питання:

1. Чи відповідають фактичні межі земельних ділянок в натурі (на місцевості) ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195 та площею 0,13 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0196, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , межам земельних ділянок згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказані земельні ділянки та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

2.Чи відповідають фактичні межі земельних ділянок в натурі (на місцевості) ОСОБА_2 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0193 та площею 0,05 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0194, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , межам земельних ділянок згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказані земельні ділянки та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

3.Чи можливо встановити межі проїзду (дороги) загального користування, який проходить біля земельної ділянки ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195, що розташована за адресою АДРЕСА_1 та є заїздом до земельної ділянки ОСОБА_2 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0193, що розташована за адресою АДРЕСА_1 ? Якщо можливо встановити межі проїзду (дороги) загального користування, то чи накладається на межі такого проїзду (дороги) загального користування межі земельна ділянки ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195, що розташована за адресою АДРЕСА_1 згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказану земельну ділянку та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

4.Чи відповідають (перетинаються) межі земельних ділянок ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195 та площею 0,13 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0196, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 межам користування, що вказані на генеральному плані (схемі) розміщення земельної ділянки ОСОБА_2 , що складений 15.12.1947 р. на ім`я ОСОБА_6 (ділянка АДРЕСА_2 ) та межам вказаним в генеральному плану АДРЕСА_1 ? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

Проведення експертизи доручити експертам ТОВ "Центр будівельних та земельних експертиз" експертам (10014, м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, оф. 6, тел. ). Оплату за експертизу покласти на позивачку.

Відповідач ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти продовження розгляду справи без участі представника позивача, у зв`язку з технічною неможливістю відеоконференцзв`язку. Проти призначення судової земельно-технічної експертизи заперечував указуючи на те, що така експертиза вже призначалась, проте, позивачем вона не була оплачена, тому не проведена. Вказував, що клопотання представника позивача ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи та заяву про участь у справі у режимі відеоконференції було подано з порушенням ЦПК України, а саме: клопотання про проведення експертизи подано безпосередньо у судовому засіданні, а не завчасно, тому судом було оголошено перерву для надання можливості сторонам подати свої заперечення проти заявленого клопотання тощо. Такі дії представника позивача відповідач оцінює як зловживання своїми правами, яке спрямоване на безпідставне затягування розгляду справи.

Щодо наданих позивачем доказів на підтвердження поважності причин несплати вартості експертизи, а саме медичної документації про лікування ОСОБА_7 , то вказував, що на його думку ОСОБА_7 цілком здоровий, оскільки вживає спиртні напої, що на думку відповідача спростовує твердження позивачки про начебто перенесений інфаркт серця її сином та витрачені кошти на його лікування.

Вказане вище спростовує наявність поважних причин , які б пояснювала несплату позивачкою вартості експертизи, та підтверджують відсутність інших підстав або нових обставин для вирішення питання, яке вже вирішувалось судом.

Зважаючи на це, позивачка, знаючи, що не зможе оплатити вартість експертизи, подаючи повторне клопотання про призначення експертизи, мала на меті затягування розгляду справи, внаслідок чого порушено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України щодо розумних строків розгляду судової справи.

Що стосується заявлених питань перед експертом, то відповідач ОСОБА_4 вказував, що під час досудового врегулювання спору були складені акти від 24.01.2020, згідно яких комісією була встановлена повна відповідність і співпадіння координат поворотних точок земельної ділянки позивача по лінії межі, яка розмежовує спірні земельні ділянки позивача з відповідними координатами поворотних точок земельних ділянок відповідача, а також даними Публічної кадастрової карти, що свідчило про відсутність накладень земельних ділянок між собою та підтверджувало дані Державного земельного кадастру. Для підтвердження вказаного вище відповідач надав свій аналіз даних координат поворотних точок та ліній промірів межових знаків, що розділяють спірні земельні ділянки. Отже, на думку відповідача, немає крайньої необхідності у наданні відповідей на перші два питання, запропонованих представником позивача, оскільки для вирішення цих питань не потрібно спеціальних знань експерта.

Щодо третього поставленого питання експерту, відповідач зазначав, що представник позивача вводить суд в оману, оскільки ніякого заїзду на земельну ділянку позивача через його земельну ділянку ніколи не існувало. Отже поставлене питання виходить за межі предмету доказування у справі, а встановлення меж проїзду (дороги) загального користування по вулиці Пушкіна (нині Леонтовича) визначено Проектом реконструкції ділянки автомобільної дороги (від 2010 року), що примикає до будинків сторін, а також в`їзди до земельних ділянок сторін однаково забезпечені проїздом з дороги загального користування.

Щодо четвертого питання поставленого адвокатом на вирішення експертизи відповідач вказував, що постановка такого питання є абсурдною, оскільки представник позивача ОСОБА_3 посилається на неіснуючий у справі документ (Генеральний план (схема) від 15.12.1947 року, виданий на ім`я ОСОБА_6 , ділянка АДРЕСА_2 ). Відтак. на думку ОСОБА_4 встановлювати експертами межі перетинання земельних ділянок на підставі неіснуючого документа виходить за межі предмета доказування у справі та не може бути предметом експертного дослідження.

Крім того, позивач не оспорювала дії незалежного інженера-геодезиста ОСОБА_8 та складену ним документацію, а навпаки, вона посилається на акти від 2020 року, що свідчить про непослідовну поведінку позивачки та зловживання нею правом на позов та процесуальними правами. Відповідач вважає, що подання позову у травні 2021 року з не зазначенням в ньому змісту позовних вимог до нього та надуманими позовними вимогами до відповідача 1, свідчить про те., що поданий позов має штучний характер. Позивачка та її представник на надали письмові відповіді на його п`ять запропонованих питань.

Виходячи з викладеного, ОСОБА_4 зазначав, що призначення судової земельно-технічної експертизи не є вкрай необхідним заходом для повного і всебічного з`ясування судом всіх обставин у справі, але призведе до безпідставного затягування розгляду справи.

Представник відповідача Ржищівської міської ради Київської області Овчар Ю.Ю. у судове засідання не з`явилась, заперечень щодо заявленого клопотання не надсилала..

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши клопотання та матеріали справи, приходить до такого.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є, зокрема, справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За вимогами статей 263, 264 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасника справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

При використанні засобів доказування учасник судового процесу з одного боку має дотримуватися вимоги про отримання інформації лише з визначених в законі засобів доказування та з дотриманням встановленого порядку; з іншого - використання лише певних засобів доказування з числа передбачених законом (позитивна допустимість) або неможливість використання певних засобів доказів (негативна допустимість).

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Висновок експерта відноситься до засобів доказування на підставі частини другої статті 76 ЦПК України.

Так, відповідно до частини першої статті 102 ЦПК, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Частиною другою статті 102 ЦПК встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до частини першої ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Що стосується заперечень ОСОБА_4 проти призначення судової земельно-технічної експертизи, то необхідно вказати таке.

Доводи відповідача ОСОБА_4 про те, що подана медична документація про хворобу сина позивачки ОСОБА_7 не відповідає дійсності, оскільки позивачем на підтвердження поважності причин щодо несплати вартості призначеної попередньої експертизи долучено виписки із медичної карти стаціонарного хворого (а.с.65-68 том 4) згідно з якими ОСОБА_7 перебував на стаціонарному лікуванні з 08.08.2023 по 25.08.2023 з діагнозом інфаркт міокарда, зупинка серця з успішною реанімацією тощо, а також з 28.11.2023 по 01.12.2023 з діагнозом: стенокардія напруги ІІ фк, атеросклероз коронарних артерій, стентування ПКК медіального сегменту, тощо. Ухвала про призначення першої судової земельно-технічної експертизи була постановлена 05.10.2023, тобто у період хвороби сина позивачки. Відповідачем не надано доказів про недійсність чи недостовірність наданих документів.

Отже, на думку суду вказані позивачкою причини несплати вартості експертних робіт є поважними та підтверджуються наведеними медичними довідками. Певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

Доводи ОСОБА_4 про те, що вирішити питання, поставлені експерту можливо без застосування спеціальних знань не заслуговують на увагу, оскільки це буде суперечити ст. 103 ЦПК України, згідно якої, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Доводи ОСОБА_4 на те, що питання, поставлені на вирішення експерта виходять за межі предмета доказування суд оцінює критично, оскільки у позовній заяві (а.с. 4 том 1) позивачка посилається на те, що при виготовленні державних актів на право власності на земельні ділянки ОСОБА_4 були порушені вимоги ч. 4 ст. 83 ЗК України, а саме: ОСОБА_4 незаконно приватизована частина проїзду (дороги місцевого значення). Отже, поставлені експерту питання не виходять за межі предмета доказування у цій справі.

Що стосується доводів відповідача про те, що позивачка у питанні №4 посилається на неіснуючий документ, то ці доводи не відповідають дійсності, оскільки матеріали справи (а.с.17 том 1) містять документ - Генеральний план (схема) ділянка АДРЕСА_2 , власник ОСОБА_9 .

Суд також критично оцінює доводи відповідача про порушення розумних строків розгляду справи внаслідок зупинення провадження у справі. Суд зауважує, що у судових засіданнях 19.03.2025 та 30.04.2025 на обговорення ставилось питання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 через повторну неявку у судове засідання позивача та її представника без поважних причин, проте відповідач ОСОБА_4 категорично заперечував проти залишення без розгляду позовної заяви, наполягаючи на необхідність розгляду справи по суті.

Що стосується застережень відповідача про те, що представником позивача йому не вчасно було надано клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи та заяви про участь у справі у режимі відеоконференції, то суд звертає увагу на те, що з метою дотримання прав відповідача на подачу заперечень проти заявленого клопотання судом було оголошено перерву з наданням достатнього строку відповідачу для підготовки таких заперечень. Також відповідно до ч. 4 ст. 212 ЦПК України передбачено участь у судовому засіданні учасника справи в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів та засобів електронної ідентифікації, та не передбачено надсилання такої заяви іншим учасникам справи.

З огляду на зазначене, суд не може прийняти заперечення відповідача щодо відмови в задоволення клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Слід також вказати, що відповідач ОСОБА_4 , заперечуючи про зміст питань, поставлених на вирішення експерта, не запропонував переліку своїх питань.

Необхідно зазначити, що посилання ОСОБА_4 на непослідовність дій ОСОБА_2 саме щодо не подання заперечень до актів про встановлення (відновлення) в натурі (на місцевості) зовнішніх меж земельних ділянок та передачу на зберігання встановлених межових знаків (а.с.84-84 том 1), тобто саме по собі досудове врегулювання спору, не позбавляє права учасника спору звернення до суду з позовом для захисту порушених прав чи інтересів.

Крім того, деякі заперечення ОСОБА_4 містять посилання на документи (витяг з технічної документації щодо реконструкції ремонту та утримання вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах Київської області) питання про долучення яких до справи як письмових доказів не вирішувалось у порядку, встановленому ЦПК України, й відповідних клопотань заявлено не було, тому суд оцінює ці доводи в аспекті заперечень відповідача, а не нових доказів у справі.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до п.25 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16.04.2004 із змінами, внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду №2 від 19.03.2010 Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ рекомендовано звернути увагу судів на необхідність неухильного додержання вимог ЦПК щодо повного використання можливостей попереднього судового засідання для врегулювання земельних та пов`язаних із земельними відносинами майнових спорів до судового розгляду або забезпечення їх правильного та швидкого вирішення. Суд сприяє сторонам у виконанні їх обов`язку подати свої докази. Для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Оскільки висновок експерта відноситься до засобів доказування на підставі частини другої статті 76 ЦПК України, враховуючи те, що запропоновані у клопотанні питання з посиланням на відповідні документи знайшли своє підтвердження наявними матеріалами справи (а.с. 4 том 1; а.с.17 том 1), тому суд вбачає обґрунтування підстав для задоволення клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Суд вважає за можливе доручити проведення даної судової земельно-технічної експертизи експертам ТОВ "Центр будівельних та земельних експертиз", для чого направити експертам матеріали справи.

Витрати, пов`язані з проведенням судової земельно-технічної експертизи, слід покласти на позивачку ОСОБА_2 .

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 103, п. 5 ч.1 ст. 252 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про призначення судової земельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити по справі № 374/146/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , Ржищівської міської ради Київської області про визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки та скасування їх державної реєстрації, судову земельно-технічну експертизу.

На вирішення судової земельно-технічної експертизи поставити такі питання:

1.Чи відповідають фактичні межі земельних ділянок в натурі (на місцевості) ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195 та площею 0,13 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0196, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , межам земельних ділянок згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказані земельні ділянки та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

2..Чи відповідають фактичні межі земельних ділянок в натурі (на місцевості) ОСОБА_2 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0193 та площею 0,05 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0194, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , межам земельних ділянок згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказані земельні ділянки та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

3.Чи можливо встановити межі проїзду (дороги) загального користування, який проходить біля земельної ділянки ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195, що розташована за адресою АДРЕСА_1 та є заїздом до земельної ділянки ОСОБА_2 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0193, що розташована за адресою АДРЕСА_1 ? Якщо можливо встановити межі проїзду (дороги) загального користування, то чи накладається на межі такого проїзду (дороги) загального користування межі земельна ділянки ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195, що розташована за адресою АДРЕСА_1 згідно каталогу координат, що містяться в документації із землеустрою на вказану земельну ділянку та Державному земельному кадастрі? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

4.Чи відповідають (перетинаються) межі земельних ділянок ОСОБА_4 , площею 0,10 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :69:031:0195 та площею 0,13 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :69:031:0196, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 межам користування, що вказані на генеральному плані (схемі) розміщення земельної ділянки ОСОБА_2 , що складений 15.12.1947 р. на ім`я ОСОБА_6 (ділянка АДРЕСА_2 ) та межам вказаним в генеральному плану АДРЕСА_1 ? Якщо не відповідають, то вказати де саме та яка площа невідповідності?

Проведення експертизи доручити експертам ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» (10014, м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, оф. 6, тел. ).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

У розпорядження експертної установи надати матеріали цивільної справи № 374/146/21 (4 томи).

Провадження по справі № 374/146/21, - зупинити на час проведення експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням судової земельно-технічної експертизи, покласти на позивачку ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 09 червня 2025 року.

Суддя А.В. Потапенко