ШЕВЧЕНКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 57
телефон приймальні судді 099 520 65 95
Номер провадження 2-о/932/267/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення клопотання без розгляду

10 червня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд м. Дніпро в складі:

головуючого судді Ярощук О.В.

присяжних Ракути С.М., Шаригіної В.В.

за участю секретаря судового засідання Кирилішиної В.Д.

розглянувши у порядку письмового провадження у залі суду м. Дніпро клопотання адвоката Москвіної Т.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 у цивільній справі за позовною заявою за заявою ОСОБА_2 заінтересовані особи: Головне управління державної міграційної служби у Дніпропетровській області в особі відділ №2 у м. Дніпро ГУ ДМС в Дніпропетровській області Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси), ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , про оголошення особи померлою

у с т а н о в и в:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Дніпро перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 про визнання її чоловіка ОСОБА_4 померлим.

15 квітня 2025 року ухвалою суду (повним складом, за участі присяжних) до справи залучено заінтересованих осіб, зокрема, доньку позивачки та особи, яка визнається померлою ОСОБА_3 , а також сестру ОСОБА_4 ОСОБА_1 .

Дату судового засідання визначено 06 червня 2025 року на 10.00 год.

Відповідно до рекомендованого повідомлення, ОСОБА_1 отримала повістку про виклик 14 травня 2025 року, що підтверджується її власним підписом.

06 травня 2025 року у судове засідання з`явилися позивач, її представник, та заінтересована сторона донька ОСОБА_4 . Заінтересована особа ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, клопотань чи заяв до суду не подавала.

У судовому засіданні 06.06.2025 року, суд допитавши свідка, заслухавши позивача та її представника, дослідив матеріали справи та перейшов на стадію ухвалення судового, про що була постановлена протокольна ухвала.

Після проведення судового засідання із канцелярії суду надійшла заява представника заінтересованої особи адвоката Москвіної Т.В., про відкладення судового засідання, у зв`язку із зайнятістю адвоката у іншому судовому процесі.

Суд розглядаючи вказане клопотання, звертає увагу на наступне.

Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення ухвалення та проголошення судових рішень» від 19.12.2024 за № 4173-IX внесені зміни у тому числі до Цивільного процесуального кодексу, які набрали чинності 08.02.2025 року.

Відповідними змінами вилучено інституту нарадчої кімнати з процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 244 ЦПК України після судових дебатів суд оголошує про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні.

У виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення.

Згідно із ст. 245 ЦПК України під час ухвалення судового рішення суддя не має права обговорювати обставини та матеріали справи, застосування норм права та судову практику в цій справі, а також зміст судового рішення з іншими особами, крім складу суду, який розглядає справу.

Втручання у процес ухвалення судом судового рішення забороняється.

Судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення судового рішення.

Обговорення та ухвалення судового рішення відбуваються у приміщенні суду.

Отже, враховуючи на імперативну заборону, яка передбачена ст. ст. 244, 245 ЦПК України, суд отримавши клопотання про відкладення судового засідання вже перебуваючи на стадії ухвалення судового рішення, не уповноважений її розглядати, оскільки це призведене до порушень вимог процесуального законодавства. Окрім того, подання такого клопотання представником позивача на стадії ухвалення судового рішення свідчить про втручання у процес ухвалення судом рішення, що свідчить про зловживання процесуальними правами.

У той же час, суд також вважає необхідним зауважити, що 14 травня 2025 заінтересована особа отримала повістку про виклик до суду 06 червня 2025 року, тобто майже за місяць до судового засідання. У той же час, ордер на представництво інтересів у Шевченківському районному суді м. Дніпра оформлено ще 05 травня 2025 року на підставі договору від 05 травня 2025 року №05/95, тобто ОСОБА_1 , як заінтересована особа та її представник мали реальний час для того, щоб або з`явитися до суду, або повідомити суд завчасно про відкладення судового засідання.

Також суд звертає увагу на те, що клопотання про відкладення було подане адвокатом Москвіною Т.В. усупереч вимогам цивільного процесуального кодексу.

Так, клопотання на адресу суду було відправлено 06 червня 2025 року (у день судового засідання) о 07 год 18 хв і було відправлено на електронну пошту суду.

Однак, як зазначає Верховний суд у своїй постанові від 12.02.2025 року у справі № 944/6062/23 провадження № 61-4035 св 24, частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі Електронний суд) це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Як зазначено вище, адвокат Москвіна Т.В. подала до суду клопотання на електронну пошту, а не використовуючи обов`язкову для неї підсистему «Електронний суд».

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже адвокат Москвіна Т.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 могла подати заяву: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Отже, надіславши клопотання про відкладення судового розгляду електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Москвіна Т.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , використала спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Зважаючи на викладені обставини змісту, строків та підстав подання клопотання, суд дійшов висновку, що клопотання адвоката Москвіної Т.В., яке подане в інтересах ОСОБА_1 слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 183, 244, 245 ЦПК України суд -

постановив:

Клопотання представника заінтересованої особи, адвоката Москвіної Т.В. про відкладення судового розгляду залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції про залишення без розгляду клопотання про відкладення судового розгляду не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, а заперечення на вказану ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Оксана ЯРОЩУК

Присяжні Світлана РАКУТА

Віта ШАРИГІНА