Провадження №2/523/1204/25
У Х В А Л А

"28" травня 2025 р. м. Одеса

Пересипський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Далеко К.О.,

за участю секретаря - Дмітрієвої В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 в м. Одесі цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2023 року Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» (скорочена назва АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на його користь заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 07.09.2018 року у розмірі 38372 грн 98 коп., яка станом на 25.04.2023 рік складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (за тілом кредиту) у розмірі 38372 грн 98коп, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що 07.09.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 07.09.2018 року та встановивши мобільний додаток Monobank отримав розрахункову карту НОМЕР_1 .

Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг (далі - Договір). Підписавши Анкету-заяву ОСОБА_1 підтвердив, що ознайомився та отримала примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають Договір та зобов`язується виконувати його умови.

Окрім того, в Анкеті Позичальник підтверджує, що усе листування щодо цього Договору просить здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов Договору (п. 11).

Отже, 07.09.2018 року між АТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 укладено Договір, відповідно до умов якого ОСОБА_1 надано кредит у гривні у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі до 100 000,00 грн., з можливістю його коригування, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,2% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом (38,4% річних), зі сплатою збільшених відсотків за користування кредитом у розмірі 6,4% на місяць на суму простроченої заборгованості за кредитом (76,8% річних).

ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання за кредитним Договором не виконав, у зв`язку із чим у нього станом на 25.04.2023 року виникла заборгованість у розмірі 38372,98 грн., що зумовило звернення АТ «Універсал Банк» до суду із відповідним позовом.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява про підтримання позовних вимог, в якій він просив розглядати справу за його відсутності, крім того зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання в порядку статей 128, 130 ЦПК України, рекомендоване повідомлення повернулось до суду із відміткою «адресат відсутній за місцем проживання», що судом розцінюється як належне повідомлення. Така позиція суду відповідає судовій практиці з розгляду аналогічних спорів: Постанови Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі №760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі №760/17314/17). Відзиву від відповідачки на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи у її відсутність до суду остання не подавала.

Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає що провадження у справі підлягає закриттю, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 23.06.2023 року Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» (скорочена назва АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на його користь заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 07.09.2018 року у розмірі 38372 грн 98 коп., яка станом на 25.04.2023 рік складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (за тілом кредиту) у розмірі 38372 грн 98коп, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Ухвалою Пересипського (Суворовського) районного суду м. Одеси від 27 червня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.

31.07.2023р. гр. ОСОБА_3 , яка є дружиною відповідача ОСОБА_1 , надано до суду заяву про зупинення провадження у справі, в якій вона вказала, що чоловік ОСОБА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується міжнародним свідоцтвом про смерть виданого відділом реєстрації актів цивільного стану м. Ганновер від 29.03.2023 року, актовий запис S2161/2023. На цій підставі просить суд зупинити провадження у справі.

Ухвалою від 31 липня 2023 року, провадження по справі було зупинено у зв`язку із смертю відповідача.

Ухвалою від 30 травня 2024 року провадження по справі поновлено.

Ухвалою від 30 травня 2024 року витребувано з Суворовської державної нотаріальної контори м.Одеси, інформацію стосовно того чи відкривалася спадкова справа після смерті ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та с Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб, зареєстрованих за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 померлого ОСОБА_1 .

Ухвалою від 22 січня 2025 року витребувано з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса): копію актового запису про шлюб ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) та інформацію чи наявні у ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) повнолітні чи неповнолітні діти.

Так з матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до отриманої інформації, станом на 06.08.2024 рік, спадкова справа після смерті ОСОБА_1 не заводилася.

З наданої Департаментом надання адміністративних послуг ОМР інформації вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З наданої Відділом ДРАЦС у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) інформації вбачається, що за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану виявлено актовий запис про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а також про народження ОСОБА_5 .

З огляду на викладене, суд ухвалою від 06 березня 2025 року, замінив відповідача ОСОБА_1 на його правонаступника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Разом із тим, суд зазначає, що за обставин даної справи, ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до відкриття провадження у справі 27.06.2023 року.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до статті 25 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

У частині першій статі 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 ЦПК України).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша стаття 48 ЦПК України).

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно із частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, процесуальне правонаступництво, у справах де таке правонаступництво допускається, у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, однак лише за умови, що смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20), викладено такі правові висновки: «Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства».

Подібні правові висновки викладено також Верховним Судом у постановах: від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14 (провадження № 61-5330св18), від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18), від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц (провадження № 61-9921св19), від 09 жовтня 2023 року у справі № 688/181/23 (провадження № 61- 8186св23).

Судова практика з указаного процесуального питання є сталою та сформованою.

На підставі викладеного, провадження у справі №523/10321/23 підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

При цьому, суд зазначає, що продовження розгляду даної справи поставило би позивача АТ «Універсал Банк» у нерівне процесуальне становище, оскільки АТ «Універсал Банк» в якості правових підстав позову до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, зазначає загальні норми невиконання боржником кредитних зобов`язань.

У той же час, враховуючи смерть боржника ОСОБА_1 , до відкриття провадження у справі, у спірних правовідносинах може йти мова лише про звернення кредитора до спадкоємців боржника, оскільки правовідносини, що виникли між кредитодавцем та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку статті 1282 ЦК України.

Частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, в силу ч.3 ст. 49 ЦПК України, не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Таким чином, враховуючи смерть відповідача до відкриття провадження у справі, АТ «Універсал Банк» має право пред`явити новий позов до спадкоємців боржника, в порядку статтей 1281, 1282 ЦК України, і саме такий порядок звернення до суду є таким що відповідає вимогам чинного законодавства України. Також, розгляду позову кредитора до спадкоємців боржника передує дотримання кредитором встановлених ст. 1281 Цивільного кодексу України строків пред`явлення вимог до спадкоємців боржника в один із таких способів: (1) безпосередньо спадкоємцю; (2) опосередковано - через нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за межами України - через консульську установу).

Відповідно до ч.2 ст. 1281 Цивільного кодексу України, кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Відповідно до ч.3 ст. 1281 Цивільного кодексу України, якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч.4 ст. 1281 Цивільного кодексу України, кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

У постанові Верховного Суду від 08 березня 2023 рок у справі № 669/446/17 (провадження № 61-8415св21) зазначено, що у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Отже, правовідносини, що виникли між кредитодавцем та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку статті 1282 ЦК України. Під час вирішення спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; у разі дотримання кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); у разі доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2024 року у справі № 638/1046/14 (провадження № 14-12цс24), на яку посилалася заявник у касаційній скарзі, наголосила, що кредитор може пред`явити вимогу до спадкоємців боржника, які прийняли спадщину, відповідно до вимог статті 1281 ЦК України в один із таких способів: (1) безпосередньо спадкоємцю; (2) опосередковано - через нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за межами України - через консульську установу). Сплив строків, визначених статтею 1281 ЦК України, має своїм наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права), а отже й неможливість вимагати в суді захисту відповідного права. Отже, під час вирішення спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника суди для правильного вирішення справи першочергово повинні встановити, чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України, тобто чи вчинив кредитор потрібні дії у матеріальних відносинах.

У постанові Верховного Суду від 25 грудня 2024 року у справі № 704/102/22 (провадження № 61-1766св24) зазначено, що встановлені статтею 1281 ЦК України строки - це строки у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право. Стаття 1281 ЦК України не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів до спадкоємців боржника. Разом із тим, необхідно враховувати, що оскільки зі смертю боржника зобов`язання щодо повернення позики включаються до складу спадщини, то умови договору позики щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми.

Закриваючи провадження у справі, суд вважає за необхідне роз`яснити Банку можливість захисту його права, як кредитора спадкодавця, у порядку статтей 1281, 1282 ЦК України, оскільки в рамках даної справи такий захист фактично є неможливим, враховуючи смерть боржника до відкриття провадження у справі, неможливість одночасної зміни предмета та підстав позову, також розгляду позову кредитора до спадкоємців боржника передує дотримання кредитором встановлених ст. 1281 Цивільного кодексу України строків пред`явлення вимог до спадкоємців боржника.

Додатково суд роз`яснює Банку можливість повернення судового збору, на підставі п.5 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі подачі відповідного клопотання.

Керуючись ст.ст. 2, 81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі № 523/10321/23 за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 (правонаступник ОСОБА_2 ) про стягнення заборгованості, на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно з дня її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складений 02.06.2025 року.

Суддя: К.О. Далеко