Справа № 697/1151/25
Провадження № 2/697/684/2025
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 червня 2025 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Скирда Б.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах та від її імені ОСОБА_2 до Канівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Канівського міськрайонного суду Черкаської області 07.05.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Канівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.05.2025 матеріали цієї позовної заяви передано на розгляд судді Скирді Б.К.

За результатами перевірки цієї позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що всупереч вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява підписана особою без зазначення прізвища, ім`я та по батькові, що унеможливлює достовірно ідентифікувати особу-підписанта ( ОСОБА_1 чи представник ОСОБА_2 ), до позовної заяви не долучено належним чином завірених копій документів.

У зв`язку з цим, ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16.05.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до Канівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, при цьому роз`яснено, що в разі не усунення вищевказаних недоліків в наданий строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Вказану ухвалу 16.05.2025 направлено позивачу ОСОБА_1 поштою рекомендованим листом.

До Канівського міськрайонного суду Черкаської області 29.05.2025 надійшло клопотання представника за дорученням Стеблини Л.М. щодо усунення недоліків, до якого долучено два пакети позовної заяви з додатками та копію довіреності ОСОБА_1 .

Станом на 12.06.2025 до Канівського міськрайонного суду Черкаської області не надходило інших відомостей щодо виконання вищевказаної ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши додатково надані представником позивача документи, суддя дійшов такого висновку.

Позовна заява ОСОБА_1 , що надійшла до Канівського міськрайонного суду Черкаської області підписана представником Стеблиною Л.М., яка діє від імені та в інтересах позивача на підставі довіреності від 16.04.2025.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудної даному суду.

Так, відповідно до статті 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 7 статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України встановлено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

З огляду на вказані вимоги цивільного процесуального законодавства та зміст позовних вимог, у позовній заяві поданій від імені ОСОБА_1 представником ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, така справа підлягає розгляду судом в порядку загального позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

В цивільному процесі повноваження адвоката як представника підтверджуються в порядку частини 4 статті 62 ЦПК України виключно довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно з частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в своїй постанові від 12 жовтня 2018 року у справі № 908/1101/17 зазначив, щоб особа, яка здійснює представництво за довіреністю має мати статус адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Рішенням № 62 від 2 серпня 2022 року «Про затвердження роз`яснення щодо підстав представництва адвокатом клієнта в суді» Рада адвокатів України Національної асоціації адвокатів України керуючись статтями 55, 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням про Раду адвокатів України, Регламентом Ради адвокатів України вирішила затвердити роз`яснення щодо підстав представництва адвокатом клієнта в суді (додається).

Відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частина 2 статті 27 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" регламентує вичерпні випадки надання правової допомоги адвокатом без укладення договору в письмовій формі.

Системний аналіз частини 1 статті 26 та частин 1 і 2 статті 27 профільного Закону дозволяє зробити висновок про те, що надання правової допомоги адвокатом без укладення договору в письмовій формі, зокрема, лише на підставі доручення чи ордеру, не допускається, окрім випадків, передбачених частиною 2 статті 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Повноваження адвоката як захисника або представника в цивільному, судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Повноваження представника можуть підтверджуватись довіреністю, що не скасовує обов`язок адвоката щодо укладання договору з клієнтом.

Довіреність це письмовий документ, що видається однією особою іншій для представництва перед третіми особами, відповідно до частини 3 статті 244 Цивільного кодексу України.

Закон не забороняє надання довіреності юридичній особі, якою є адвокатське об`єднання, однак і не скасовує обов`язок такого об`єднання на укладання договору про надання правничої допомоги з клієнтом.

Якщо адвокат не входить до складу адвокатського об`єднання, на ім`я якого надана довіреність, такі відносини між адвокатом та адвокатським об`єднанням можуть підтверджуватись відповідним договором.

Аналогічна позиція міститься в рішенні Ради адвокатів України № 33 від 12.04.2019 року «Про затвердження роз`яснення щодо укладення договору між адвокатським об`єднанням та іншим адвокатом, який є самозайнятою особою».

Таким чином, Рада адвокатів України наголошує на тому, що відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою надання правової допомоги є договір про надання правової (правничої) допомоги та враховуючи наведене роз`яснює, що довіреність є підтвердженням повноважень адвоката, у випадку, якщо вона надана на підставі договору про надання правової (правничої) допомоги.

Жодних відомостей, що особа, яка підписала від імені позивача позовну заяву є адвокатом (зазначення у довіреності, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, договір про правничу допомогу) до позовної заяви не надано

Враховуючи предмет позову визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не є малозначною справою, що виключає представництво позивача за довіреністю будь-якою особою, яка досягла вісімнадцяти років та має цивільну процесуальну дієздатність і не є адвокатом.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, зокрема, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, позовна заява підлягає поверненню позивачу в порядку п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 258-261, 353-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах та від її імені ОСОБА_2 до Канівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу право підписання позовної заяви особисто чи оформлення повноважень представника в суді відповідно до вимог закону.

Повернення заяви не перешкоджає позивачу у повторному зверненні із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б . К . Скирда