Справа № 727/6842/25
Провадження № 2/727/1870/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м.Чернівці Одовічен Я.В., розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

У позовній заяві просила звільнити її від сплати судового збору, у зв`язку із тим, що на її утриманні перебувають двоє дітей, вона особисто сплачує комунальні послуги та всі додаткові витрати по дітям, а розмір її заробітної плати невисокий.

Розглянувши подане клопотання, суд виходить із наступного:

На підставі ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 521/1372/23 (провадження № 61-7136св24)).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначено, що:

«34. Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

35. Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

37. З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення».

Отже, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, непрацездатність внаслідок інвалідності або тривалого хронічного захворювання, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

З наданої позивачем довідки про заробітну плату і про доходи ОСОБА_1 , вбачається, що позивач у період з 17.07.2024 року по 30.04.2025 року позивач отримала дохід у загальній сумі 703097 грн. 73 коп.

Наведені позивачем доводи щодо звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду з тих підстав, що на утриманні позивача перебувають двоє дітей та отримує невисоку заробітну плату, не можна визнати обґрунтованими та такими, що унеможливлюють сплату судового збору. При цьому, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 звертається до суду з позовом з метою набуття у власність нерухомого майна, яке має значну матеріальну вартість.

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору заявником.

За таких обставин, встановивши, що надані позивачем документи не є достатніми доказами для безумовного її звільнення від сплати судового збору, суд приходить до висновку про відмову задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

На підставі вищевикладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 136, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя Одовічен Я.В.