Справа № 569/4557/20
УХВАЛА

13 червня 2025 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Балацька О.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Рівненським міським судом Рівненської області 03 квітня 2020 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання,

встановила:

03 квітня 2020 року Рівненським міським судом Рівненської області у справі № 569/4557/20 видано судовий наказ, згідно з яким з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетеплоенерго» стягнуто по оплаті за послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання в розмірі 47 761 грн. 07 коп. та 210 грн. 20 коп. судового збору.

12 червня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу від 03 квітня 2020 року по справі № 569/4557/20.

До заяви про скасування судового наказу заявником долучено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір» №3674-VI. Положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за їх клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати враховуючи майновий стан сторони.

Зміст цих статей передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної особи. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору фізичною особою за подання позовних заяв до суду є її обов`язком, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочку чи розстрочку від його сплати є недопустимим.

За нормами цивільного процесуального законодавства, яке регулює сплату судового збору, передбачається, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження скрутного матеріального становища заявник надає до суду відомості з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України за 2005 рік та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 29 квітня 2025 року, в яких зазначено про відсутність інформації про доходи за період вересень 2022 року до березня 2025 року. Проте надані докази не можуть свідчити про те, що заявник перебуває в тяжкому матеріальному становищі та не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно, компенсації, тощо).

Вказане унеможливлює вирішення питання судом щодо дійсної наявності у ОСОБА_1 скрутного матеріального становища, тому в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 грн. 40 коп.

Суд встановив, що ухвалами Рівненського міського суду Рівненської області від 07 листопада 2023 року , від 05 грудня 2023 рок, та від 15 травня 2025 року заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу поверталися без розгляду. Вказане підтверджує, що заявнику було відомо про видачу судового наказу, проте в своїй заяві про скасування судового наказу від 12 червня 2025 року ОСОБА_1 не заявив клопотання про поновлення пропущеного строку та не подав доказів поважності причин пропущення строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, а відсутність клопотання про поновлення пропущеного строку позбавляє суд можливості розглянути заяву про скасування судового наказу.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу без розгляду заявнику.

На підставі викладеного вище, керуючись статтями 170, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ухвалила:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Рівненсього міського суду Рівненської області від 03 квітня 2020 року по справі № 569/4557/20 повернути заявнику без розгляду.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13 червня 2025 року.

Суддя Ольга БАЛАЦЬКА