Номер провадження 2-о/387/42/25
У Х В А Л А

про залишення без руху

16 червня 2025 року селище Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Солоненко Т. В. розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Добровеличківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про встановлення факту родинних відносин

ВСТАНОВИВ:

До Добровеличківського Кіровоградської області надійшла заява представника заявниці ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 , у якій заявниця просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою подальшого вступу у спадщину.

Вказану заяву подано до суду у порядку окремого позовного провадження, передбаченого статтями 293, 315-318 ЦПК України.

Перевіривши заяву та додані до неї документи, суд вважає необхідним залишити заяву без руху з таких підстав.

Відповідно до статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а згідно із пунктом 5 частини першої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно із частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Отже, заяви у справах окремого провадження повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним нормам процесуального законодавства статтями 315-319 ЦПК України, що врегульовують порядок вирішення судом порушеного питання, зокрема у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Так, частиною четвертою статті 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Пунктом 2 частини третьої статті 175 ЦПК встановлено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Представник заявника Бурега Л.С., звертаючись до суду із заявою в інтересах ОСОБА_1 вказав заінтересованою особою Добровеличківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Нормами процесуального законодавства не передбачено права суду за власною ініціативою залучати до участі у справі заінтересованих осіб.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі №759/19779/18(провадження № 61-4523св21) вказано, що:«у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

У цій справі предметом спору є встановлення юридичного факту родинних відносин із померлою та у разі задоволення вказаного спору на користь заявниці, остання матиме право на спадщину за законом. А у разі постановлення судом відмови у задоволені заяви про встановлення юридичного факту та відповідно відсутності інших спадкоємців, спадщина буде вважатись відумерлою та перейде у власність до органу місцевого самоврядування.

За змістом статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно. Територіальна громада, яка стала власником відумерлого майна, зобов`язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до статті 1231 цього Кодексу. Якщо власниками відумерлого майна стали декілька територіальних громад, вимоги кредиторів спадкодавця задовольняються територіальними громадами пропорційно до вартості відумерлого майна, набутого у власність кожною з них.

Згідно п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування", при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами (зацікавленими особами) є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Крім того, заявником не зазначено коло інших спадкоємців першої черги відповідно до статті 1261 ЦК України у якій визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Тобто, заявниця мала зазначити суду про чоловіка померлої та інших дітей.

Отже, враховуючи викладене вище, заявниці необхідно визначитися з колом заінтересованих осіб, вказавши відомості, встановлені пунктом 2 частини третьої статті 175 ЦПК України.

Також у прохальній частині заяви представник заявниці просить витребувати у органів ДРАЦС: повний витяг про шлюб ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з ОСОБА_5 ; повний витяг про шлюб ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з ОСОБА_7 ; повний витяг про смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дата смерті не відома.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Клопотання про витребування доказів не відповідає вимогам ч.1 , 2 ст 84 ЦПК України з огляду на ті обставини, що заявником не надано доказів неможливості самостійно надати витребуванні документи, не зазначено обставини які можуть підтвердити ці докази, та які заходи вжиті заявницею для отримання запитуваних доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, а також не зазначено повне найменування установи у якої заявниця просить витребувати докази.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити заяву ОСОБА_1 без руху та надати їй строк для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі шляхом подання до суду заяви у новій редакції, усунувши недоліки, викладені у цьому судовому рішенні, з урахуванням положень частини першої статті 177 ЦПК України.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 293, 294, 295-300 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Добровеличківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху та надати заявниці строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО