У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

13 червня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бенца К.К.

при секретарі - Майор Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк») до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк») звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.

13.06.2025 року на адресу суду від представника позивача ТОВ «Ескроу Капітал» Пітух В.І. надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову.

Представник позивача в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися про час та місце розгляду повідомлялися своєчасно та належним чином.

Представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 Бухтояров Р. в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, та просив суд заяву про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

З цього слідує, що позивач має право на власний розсуд розпоряджатись своїми правами щодо предмета спору, у зв`язку з чим виключно позивачу належить право вибору характеру своїх процесуальних дій: залишити позов без розгляду чи закінчити судовий розгляд справи.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Положення цієї норми, відповідно до принципу диспозитивності, передбачає право позивача на порушення провадження в суді та право розпорядження своїми вимогами на свій розсуд.

Враховуючи вище наведене, зважаючи, що представник позивача подав заяву про залишення позовної заяви - без розгляду, з огляду на правову позицію позивача суд позбавлений можливості продовжити розгляд справи та приходить до висновку, що є всі підстави для залишення позовної заяви - без розгляду.

Щодо скасування заходів забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені статті 149-159 ЦПК України.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року « Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд скасовує вжиті заходи забезпечення позову, в тому випадку, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Згідно з ч.9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що накладений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2016 р. (судова справа №308/12509/14-ц) арешт на: будинок загальною площею 391,0 кв.м. та земельну ділянку площею 781 кв.м., кадастровий номер :36:003:0013, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , колишні адреси АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 - підлягає скасуванню.

Вирішуючи клопотання представника позивача в частині допустити негайне виконання даної ухвали в частині скасування заходів забезпечення позову, суд виходить з наступного.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, зважаючи на те, що позивач на адресу суду подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду, а відтак суд приходитть до висновку про можливість допустити негайне виконання даної ухвали в частині скасування заходів забезпечення позову, вжитих за клопотанням позивача відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2016 р. (судова справа №308/12509/14-ц), оскільки таке рішення не буде порушувати прав та законних інтересів позивача у справі.

Керуючись: ст. 43, п.5 ч.1 ст. 257 , ст.ст. 258, 260 -261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ескроу Капітал» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк») до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2016 р. (судова справа №308/12509/14-ц), які полягали у арешті на: будинок загальною площею 391,0 кв.м. та земельну ділянку площею 781 кв.м., кадастровий номер :36:003:0013, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , колишні адреси АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

Клопотання представника позивача про негайне виконання ухвали в частині скасування заходів забезпечення позову, вжитих відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2016 р. (судова справа №308/12509/14-ц) - задовольнити.

Допустити негайне виконання ухвали в частині скасування заходів забезпечення позову, вжитих відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2016 р. (судова справа №308/12509/14-ц) .

Додатково позивачу роз`яснити, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляють права повторного звернення до суду із позовною заявою в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію ухвали суду направити сторонам по справі для відома.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца