ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/2456/25
номер провадження 2/695/1618/25
про залишення позову без руху
16 червня 2025 рокум. Золотоноша
Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно перерахованих коштів, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно перерахованих коштів.
16.06.2025р. на адресу суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 , у якій ОСОБА_1 уточнив інформацію щодо особи відповідача, зазначивши його персональні дані та місце фактичного проживання.
Вирішуючи питання відкриття провадження по справі суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до такого висновку.
Відповідно до ст.55 Конституції України, зокрема, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Одним із способів звернення до суду за захистом своїх прав є подання позовної заяви.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, окрім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Перевіривши матеріали даної позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вказаним вище вимогам ст. 175 ЦПК України, з огляду на наступне.
Первісна позовна заява містить зазначення тільки прізвище, ім`я та по-батькові відповідача без зазначення інших даних щодо особи.
Направивши до суду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 наводить дані щодо ОСОБА_2 в тому числі адресу місця його фактичного проживання.
Дослідивши вказані дані суддею встановлено, що останні містять суперечності, оскільки позивач на першій сторінці позову вказує адресу АДРЕСА_1 , у свою чергу на другій сторінці позову позивач вже вказує адресу місця проживання ОСОБА_2 АДРЕСА_1 .
Будь-яких доказів місця фактичного проживання позивача до уточненої позовної заяви ОСОБА_1 не надано.
Таке зазначення даних про особу відповідача суперечить вказаним вище положенням п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.
Процесуальним законодавством визначено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).
Разом із тим у позовній заяві не наведено обґрунтування вибору Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області як належного суду для розгляду цієї справи. Відповідно до статті 27 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява має бути подана до суду за зареєстрованим місцем проживання або місцем перебування відповідача.
У позовній заяві зазначено різні адреси можливого проживання відповідача, що унеможливлює однозначне визначення територіальної юрисдикції (підсудності) суду. Ця обставина позбавляє суд можливості вчинити дії, передбачені пунктом 1 частини 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України, а саме передати справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
Різні адреси проживання відповідача мають наслідком різні варіанти підсудності, що створює процесуальну невизначеність.
Крім того, ОСОБА_1 не надано жодного доказу, на підставі якого було встановлено фактичне місце проживання відповідача, що позбавляє можливості суду самостійно встановити дані про особу відповідача та забезпечення дотримання процесуальних норм щодо підсудності розгляду справи.
Недотримання судом правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд до належного суду (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).
Для об`єктивного та своєчасного розгляду справи, надання учасникам цивільного процесу рівних прав, позивачу необхідно привести позовну заяву згідно вимог чинного цивільно-процесуального законодавства та усунути зазначені вище недоліки.
Невиконання вимог ЦПК України є підставою для залишення заяви без руху відповідно до ст. 185 ЦПК України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.
Згідно зі ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.
Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.
Враховуючи зазначене, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків наявних у позовній заяві.
Керуючись ст. ст. 4, 13, , 175, 177, 185 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно перерахованих коштів - залишити без руху.
Надати позивачу строк 10 (десять) днів з моменту отримання копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків.
У разі, якщо вказані недоліки не будуть виправлені, заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.
Копію ухвали надіслати заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Середа