_____________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3553/25
УХВАЛА

про залишення без руху

19.06.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) подану через представника адвоката Салманову Фатіму Акберівну, до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , остання відома адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , (відома адреса проживання: АДРЕСА_3 ЖК «Адмірал») про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через представника адвоката Салманову Фатіму Акберівну, 26 травня 2025 року звернулась до Київського районного суду м. Одеси з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , (відома адреса проживання: АДРЕСА_3 ЖК «Адмірал») про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, визнання договору купівлі-продажу частково недійсним.

У позовній заяві позивачка зазначає, що з 2005 по 2024 рік перебувала у шлюбних відносинах з ОСОБА_2 , проживали в одній квартирі, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, купували майно за спільні кошти. Так у період шлюбних відносин вони придбали наступне майно: квартиру АДРЕСА_4 вартістю 35 000 дол. США, квартиру АДРЕСА_5 вартістю 28 000,00 дол США, квартиру АДРЕСА_6 вартістю 70 000 дол. США, квартиру АДРЕСА_7 , вартістю 30 000,00 дол. США (на сьогодні 50 000,00 дол. США), кімнату АДРЕСА_8 , вартістю 9000,00 дол. США, автомобіль марки Hyundai вартістю 10 000,00 дол. США, автомобіль марки Renault Sandero Step Way, вартістю 23000,00 дол. США ( на сьогодні 9000,00 дол. США). Відповідачка ОСОБА_3 є її племінницею, та деякий час, під час війни, мешкала у них у квартирі. Позивачка зазначила, що вона у цей період перебувала у лікарні, де проходила лікування. Потім їй стало відомо, що у її чоловіка та племінниці виникли близькі стосунки та внаслідок цих стосунків 01.08.2024 відповідач «подарував» їй належну їм квартиру - АДРЕСА_7 , а також допомагав їй робити ремонт за їх спільні кошти та купував меблі та техніку. Позивачка стверджує, що вищезазначене майно є спільною власністю та підлягає розподілуґ, договір купівлі-продажу визнанню частково недійсним.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільна справа розподілена судді Скриль Ю.А.

Згідно з відомостями ВОМІРМП УПРЕ ГУ ДМС в Одеській області від 13.06.2025 №5188/7788, ОСОБА_3 , зареєстрованою/знятою з реєстрації в м. Одесі, Одеській області не значиться.

Згідно з відомостями ВОМІРМП УПРЕ ГУ ДМС в Одеській області від 13.06.2025 №5188/7786, ОСОБА_2 , зареєстрованим/знятим з реєстрації в м. Одесі, Одеській області не значиться.

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Ураховуючи те, що спір по справі стосується нерухомого майна, яке в більшій кількості, територіально відноситься до Київського районну м. Одеси, а відтак вказана цивільна справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Однак позивачкою взагалі не зазначено про існування спору з відповідачем щодо спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Позивач зазначає метою встановлення цього факту поділ спільно набутого майна.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 січня 2024 року (справа №523/14489/15-ц) зазначає, що особа, яка вважає себе власником майна (або його частини), може здійснити захист свого цивільного права, обґрунтувавши в позові підставу позовних вимог про поділ майна тим, що воно набуте за час спільного проживання жінки та чоловіка однією сім`єю. Позовні вимоги про поділ майна, що належить сторонам на праві спільної сумісної власності є ефективним способом захисту прав, здатним справедливо та без занадто обтяжливих для сторін судових процедур вирішити цивільну справу. Заявлення у таких справах позовного провадження окремої вимоги про встановлення факту спільного проживання жінки та чоловіка однією сім`єю без реєстрації шлюбу не здатне забезпечити захист прав власника.

У справах позовного провадження факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, як і інші юридичні факти, належить до предмета доказування і підлягає встановленню при ухваленні судового рішення, якщо цей факт пов`язаний з будь-якими заявленими позовними вимогами. Суд зобов`язаний встановити наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК).

Отже, підтвердження чи спростування факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у справах позовного провадження має бути наведено у мотивувальній частині рішення під час вирішення позову про поділ майна подружжя. Тобто встановлення такого факту можливо одночасно з вимогою матеріального характеру.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2, 4, 5, 6, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з аналізом Верховного Суду України, викладеному у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012, до заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу додаються документи та докази того, що між заявником та іншою особою (померлим) мали місце фактичні шлюбні стосунки (свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із «подружжя», свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з господарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Однак, всупереч вимогам закону в заяві не зазначено якими доказами обгрунтовуються вимоги позивачки щодо проживання однією сім`єю.

Крім того, позивачкою зазначена ціна позову 4 633 гривні, однак вказана ціна позову є необґрунтованою та позивачкою не надано доказів на її підтвердження станом на день подання позову.

Відповідно до пуктів 3, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. 22 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справи про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Позивачкою не надано документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду, не зазначено також про те, що вказана в позові вартість майна, що підлягає поділу, визначена за погодженням між подружжям.

Щодо визначення ринкової вартості нерухомого майна, суд звертає увагу позивача, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

У зв`язку з чим, позивачці необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна.

Також слід конкретизувати позовні вимоги. Зокрема, позивачка просить визнати право власності на 1/2 нерухомості - квартир, однак не вказує за ким визнати, кому належних та на підставі яких документів, щодо визнання права власності на 1/2 рухомого майна автомобілів, також не вказано за ким саме необхідно визнати вказане право. Також відсутні відомості стосовно автомобілів, вказана лише марка, інші відомості відсутні, кузов, шассі, державний номер, колір, рік випуску, тощо. Також є незрозумілим вимога щодо визнання частково недійсним договору купівлі-продажу від 01.08.2024 квартири АДРЕСА_7 , при цьому в якій саме частині визнати недійсним вказаний договір сторонрою позивача не вказується. Тому вимога в цій частині підлягає конкретизації.

Відповідно до вимог частини 8 статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі статтею 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справі № 160/7887/18 в постанові від 08 травня 2019 року.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (з протоколами) (Європейська конвенція з прав людини), ратифікованої Законом № 475/97-ВР від 17.07.97 року, кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу,протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.175, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, поділ спільного майна подружжя, залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення викладених в мотивувальній частині ухвали недоліків, який не може перевищувати 10-ти днів з дня вручення ухвали суду, а саме:

- обґрунтувати чим керувалась позивачка при визначенні ціни позову 4 633 гривні; надати докази вартості майна, конкретизувати позовні вимоги у прохальній частині позову, засвідчити копії поданих документів відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України; вказати якими доказами обгрунтовуються вимоги позивачки щодо проживання однією сім`єю.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Скриль Ю. А.