провадження № 22-ц/824/5283/2025 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

про повернення апеляційних скарг

12 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ судді-доповідача Фінагеєва В.О., суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 червня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07 червня 2024 року позов АТ «Акцент-Банк» задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, 05 грудня 2024 року відповідач направила апеляційну скаргу засобами поштового зв'язку.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 грудня 2024 року справу призначено судді-доповідачу Олійнику В.І., судді, які входять до складу колегії: Кулікова С.В., Сушко Л.П.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 грудня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Підставою для постановлення даної ухвали стала обставина, що до апеляційної скарги не додано копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

27 грудня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направила до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30 грудня 2024 року справу передано судді-доповідачу Олійнику В.І., судді, які входять до складу колегії: Кулікова С.В., Сушко Л.П.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 січня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Із вказаної ухвали вбачається, що за подання даної апеляційної скарги відповідачу слід сплатити судовий збір у розмірі 4 026,00 грн

Відповідно до Розпорядження Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку з переведенням судді-доповідача Олійника В.І. до складу іншої судової палати та зміною спеціалізації, на підставі заяви судді-доповідача Олійника В.І., погодженої заступником голови Крижанівською Г.В., призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи №753/22680/23 (а/п 22-ц/824/5283/2025).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 лютого 2025 року справу призначено головуючому судді Фінагеєву В.О., склад колегії суддів: Фінагеєв В.О. - головуючий суддя, Кашперська Т.Ц., Яворський М.А.

Ч. 11 та ч. 12 статті 33 ЦПК України встановлено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Як вбачається із матеріалів справи, питання відкриття апеляційного провадження не було вирішено.

У ОСОБА_1 відсутній електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд», а тому, копію ухвал суду апеляційної інстанції від 30 грудня 2024 року та 15 січня 2025 року тричі було направлено на адресу ОСОБА_1 , яка вказана в апеляційній скарзі як адреса проживання, а саме: АДРЕСА_1 , проте, на адресу суду повернулися конверти з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22).

У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Крім того, електронній примірники ухвал суду апеляційної інстанції від 30 грудня 2024 року та 15 січня 2025 року направлено на електронну адресу: , яка зазначена у апеляційних скаргах.

Відповідно до звіту про підтвердження отримання адресатом вихідної кореспонденції, вказані ухвали було доставлено до електронної скриньки відповідача 27 лютого 2025 року, дата підтвердження - 27 лютого 2025 року.

У відповідності до звіту про доставку вихідної кореспонденції, ухвали було доставлено до електронної скриньки 23 квітня 2025 року.

Згідно звіту про підтвердження отримання адресатом вихідної кореспонденції, ухвали було доставлено до електронної скриньки відповідача 21 травня 2025 року, дата підтвердження - 21 травня 2025 року.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі 759/14068/19, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Якщо суд надіслав рішення на електронну адресу, яку зазначив учасник справи, це можна вважати додатковим засобом інформування учасника справи, який посилює реалізацію гарантії учасника бути обізнаним про свою справу (постанова Великої Палати Верховного суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2025 року у справі №120/379/21-а.

Таким чином, станом на 12 червня 2025 року вимоги ухвал суду апеляційної інстанції від 30 грудня 2024 року та 15 січня 2025 року виконано не було.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 3 ЦК України встановлено, що загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

За таких обставин, встановлення діючим законодавством права на апеляційний перегляд справи не може бути підставою для невиконання особою, яка бажає реалізувати своє право на апеляційне оскарження судового рішення, норм законодавства, які визначають дотримання певних умов для здійснення такого права.

Апеляційним судом, у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, вчинено всі необхідні дії щодо належного повідомлення відповідача про залишення 30 грудня 2024 року та 15 січня 2025 року її апеляційних скарг без руху.

Разом з тим, станом на 12 червня 2025 року недоліки поданих апеляційних скарг усунуто не було, протягом тривалого часу відповідач не цікавиться рухом своїх апеляційних скарг.

З урахуванням вимог ст. 185, 356, 357 ЦПК України апеляційні скарги підлягають визнанню неподаними та поверненню заявнику.

Повернення апеляційних скарг не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для їх повернення.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 червня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаними та повернути особі, яка їх подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.