Справа №534/1455/25
Провадження №2/534/538/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 червня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Комарова Д.Ю., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Куц Сергій Миколайович, про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 , приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Куц Сергій Миколайович, про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить визнати за нею право власності на частину житлової квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 79,50 кв м, житловою площею 49, 70 кв м.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет відповідності вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява, зокрема, повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Суддя звертає увагу, що позовні вимоги сформульовано недостатньо чітко, оскільки позивач просить визнати право власності лише на частину квартири, не зазначаючи вимог щодо іншої частини спільного майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя. Це призводить до невизначеності щодо повного обсягу вимог та способу захисту прав власників спірної квартири, що ускладнює правильний розгляд справи. Позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, чітко вказавши, які саме права або інтереси порушено, спосіб захисту цих прав, а також визначити свою позицію щодо іншої частини спірного майна.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справу судіпершої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 22-24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясувати джерело і час його придбання, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 Сімейного Кодексу України та ст. 372 ЦК України. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб (ч. 4 ст. 65 СК).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно вимог п. 9 ч. 1ст. 176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Всупереч вказаним вимогам закону, позивачем не зазначено у позові дійсну вартість спірного майна з посиланням на належні докази та не надано відповідних документів, що підтверджують цей факт, однак сплачено судовий збір у розмірі 1211 грн 20 грн, як за позовну вимогу немайнового характеру.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 року № 358.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість спірного майна на день звернення до суду та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, та те що позивачем не зазначено ціну позову та не надано доказів дійсної вартості нерухомого майна (відсутня оцінка майна), яка складається з дійсної реальної вартості майна на день звернення до суду, а також те, що позовні вимоги викладені не чітко, суддя вважає за необхідне надати позивачу строк для виправлення вищевказаних недоліків, а саме:

-уточнити позовні вимоги, чітко вказавши, які саме права або інтереси порушено, та надати обґрунтування щодо способу їх захисту;

-необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість спірного майна на день звернення до суду;

-вказати ціну позову та за необхідності доплатити судовий збір відповідно до визначеної ціни позову;

-надати оригінал квитанції про доплату судового збору, у разі здійснення такої доплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, заяву про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Судом при постановленні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Звертається увага позивача на те, що якісна підготовка справи до розгляду, спрямована в першу чергу на захист інтересів самих учасників справи.

Керуючись статтями 49, 175, 177, 185, 193, 194 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Куц Сергій Миколайович, про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Роз`яснити позивачу, що за наявності підстав він може звернутися з клопотанням про звільнення від сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Д.Ю. Комарова