Справа № 948/482/25
Номер провадження 2/948/345/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11.06.2025 суддя Машівського районного суду Полтавської області Косик С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ майна подружжя,

у с т а н о в и л а :

у червні 2025 року до Машівського районного суду Полтавської області через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Цокало Т.М., надійшла зазначена позовна заява, у якій представник просить:

-визнати дійсним договір № 233-Н купівлі-продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу майна подружжя право спільної часткової власності на ? частину зазначеної трикімнатної квартири;

-визнати за ОСОБА_2 в порядку поділу майна подружжя право спільної часткової власності на ? частину зазначеної трикімнатної квартири;

-стягнути з відповідачки на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору 3 633,60 грн та правничу допомогу 15 000,00 грн.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшла такого висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

У пункті 3 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що "майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці". Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Аналогічні висновки викладені в ухвалі Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 129/2194/20, в ухвалі Верховного Суду від 09.01.2023 у справі № 448/1099/20.

Отже, вимога позивача у цій справі про визнання права власності на квартиру має майновий характер, оскільки підлягає грошовій оцінці.

Аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову на день подання позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна.

Отже, позивачеві потрібно зазначити ціну позову на день подання позовної заяви.

У матеріалах справи є квитанція про сплату представницею позивача судового збору у розмірі 3 633,60 грн, але не зрозуміло з чого вона виходила, сплачуючи таку суму.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 складає 1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 складає 15 140,00 грн).

За приписами ч. 3 ст. 4 закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Крім цього, у пункті 4 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, у позовній заяві представник позивача просить визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в порядку поділу майна подружжя право спільної часткової власності на ? частину трикімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Натомість суд уважає, що такі вимоги є не конкретизованими, оскільки не зазначений розмір часток, а стоїть знак питання.

За змістом ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, та те, що позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України, водночас суд розглядає справи з дотриманням принципу диспозитивності, зазначену позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строку для усунення недоліків, а саме: зазначити у позовній заяві ціну позову відповідно до вимог ст. 175 - 176 ЦПК України; визначити розмір судового збору з розрахунку 1 % від ціни позову, з урахуванням вартості спірного майна, і, за потреби, доплатити судовий збір, на підтвердження чого надати до суду відповідні документи, а також конкретизувати вимоги щодо розміру часток у квартирі, на які просить визнати право власності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, ?

у х в а л и л а :

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ майна подружжя.

Позивачу надати десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зазначених в її змісті.

У випадку не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С. М. Косик