БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/870/24
Провадження № 2/497/52/25
УХВАЛА

про призначення судово- медичної (молекулярно-генетичної) експертизи

та зупинення провадження

"13" червня 2025 р. Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кравцової А.В.,

секретар судового засідання Георгієва А.В.,

за участю: позивача ОСОБА_1 та її представника - адвоката Максименка О.А.,

відповідача ОСОБА_2 та його представника - адвоката Сахарової Н.М.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Болград цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 - законного представника і в інтересах її малолітньої дочки ОСОБА_3 - до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування, треті особи: приватний нотаріус Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун Марина Іванівна та Ізмаїльський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса),

ВСТАНОВИВ:

10.04.2024р. до суду надійшов вищевказаний позов, був залишений ухвалою суду без руху, та після усунення недоліків позову - 27.05.2024р. провадження у справі було відкрите, судове засідання неодноразово відкладалося з різних поважних причин, у т.ч. за клопотаннями сторін, триває підготовче провадження.

26.03.2025р. до матеріалів справи через канцелярію суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, яким заявниця (її представник), посилаючись на те, що зазначена експертиза необхідна для встановлення кровної спорідненості малолітньої дочки заявниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з її біологічним батьком - спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , - у зв`язку з тим. що батько в актомо запису про народження дитини записане на підставі ст.135 СК України - зі слів матері; тому заявниця, як мати дитини, звернулася до суду з позовом про встановлення батьківства. для чого просить призначити ДНК-експертизу між її дочкою та другою дитиною спадкодавця ОСОБА_4 - його сином - відповідачем ОСОБА_2 - який також є спадкоємцем майна ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , - вважаючи, що відповідач ОСОБА_2 і малолітня ОСОБА_5 є братом і сетрою, оскільки їх батьком є одна й та сама людина - спадкодавець ОСОБА_4 . Встановлення батьківстка позивачці потрібно для оформлення для її матлолітньої дочки пенсію по втраті годувальника, а також оформити спадщину, яку малолітня дочка спадкодавця успадкувала за Законом. На вирішення судової молекулярно-генетичної експертизи з використанням ДНК позивачка та її представник просять поставити запитання пор те, чи є біологічна спорідненість між її малолітньою дочкою ОСОБА_3 та повнолітнім ОСОБА_2 - сином спадкодавця ОСОБА_4 від іншої матері, - як неповнорідними братом та сестрою. Здійснити експертизу просить доручити експертам КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Позивач ОСОБА_1 та її адвокат Максименко О.А. у судовому засіданні підтримали вимоги клопотання, просили задовольнити та призначити судом зазначену експертизу.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував наявність в його батька побічних дітей, у зв`язку з чим - заперечував спорідненість дочки позивачки - малолітньої ОСОБА_3 , з його батьком, стверджуючи, що він є єдиним сином свого батька, в якого ще є доросла дочка, крім того, встановлення батьківства дочки позивачки, в разі відповідного висновку експертизи, - позбавить його частини спадщини, тому він відмовляється проходити таку експертизу і представник відповідача - адвокат Сахарова Н.М. підтримала його думку, однак наступної дати судового засідання відповідач заявив, що відмовився від послуг адвоката Сахарової Н.М., у зв`язку з чим просить відкласти судове засідання не менш, ніж на місяць для укладення угоди з іншим адвокатом.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Максименко О.А. - наполягали на ухваленні судом рішення за клопотанням, у зв`язку з чим не надавати більше часу відповідачу, оскільки він у позаминулої дати судового засідання був з представником - професійним адвокатом, а минулого разу судове засідання за клопотанням представника було відкладено через неявку відповідача ОСОБА_2 , який, як пояснила представник - виїхав на лікування до м.Одеси, але на підтвердження поважності причини неявки у судове засідання минулої дати - 20.05.2025р. - відповідач доказів суду не надав, та пояснив суду, що він був на консультації в приватного лікаря, який довідок не надає.

Вислухавши у судовому засіданні сторони, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що клопотання позивачки підлягає негайному розгляду.

Розглянувши клопотання позивача і її представника про призначення у справі судової медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, свислухавши думку кожного учасника судового засідання, суд з`ясував наступне.

Предметом позовних вимог є встановлення факту кровної спорідненості між дочкою позивачки - малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та, як стверджує позивачка, - її батьком - спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки позивачка не перебувала у зареєстрованому шлюбі зі спадкодавцем ОСОБА_4 , а відомості про батька дитини записані відповідно до ст.135ч.1 СК України зі слів матері.

Згідно з ч.2ст.116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Відповідно до п.п.1,2ч.1ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25.08.2020р. у справі №478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Відповідно до положень ч.4ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути здійснена експертиза, що призначається судом, - визначаються судом. П.1.13 Розд.1 Інструкції про призначення та здійснення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена Наказом №53/5 Міністерства юстиції України від 08.10.1998р., у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання у порядку, що передбачений чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також - належних умов для його роботи (вчинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), з зазначенням мотивованих причин неможливості її здійснення.

Згідно Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», яка затверджена Наказом міністерства юстиції №53/5 від 08.10.98р., з наступними змінами, а саме, її п.1.13, «Строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. В разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк встановлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. Час попереднього вивчення матеріалів не має перевищувати п`ятнадцяти робочих днів. В разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у ст.7 ЗУ «Про судову експертизу». В разі невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання у порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення. Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день». Відповідно до позиції ЄСПЛ навантаження на експерта не може розглядатися як поважна причина порушення дотримання розумного строку. Відсутність висновків експертиз в такому разі лише свідчать про недбале ставлення експертів та детективів до своїх обов`язків. ЄСПЛ такі порушення оцінює як порушення розумних строків досудового розслідування та зловживання обмеженням прав підозрюваного (справа Адилетта проти Італії).

Позивачка та її представник наполягають на призначенні судом експертизи, тому, з врахуванням обставин справи, а саме - враховуючи предмет спору, що стосується не лише встановлення юридинчого факту, який може бути встановлений без призначення такої експертизи, але й враховуючи спір про право на спадщину - іншим чином неможливо встановити спорідненість малолітньої дитини позивачки - ОСОБА_3 , в ітересах якої діє позивачка ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , - які, як вони стверджують, обидва є спадкоємцями ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та беручи до уваги, що для об`єктивного вирішення даного спору необхідні спеціальні знання в області судової медицини, - суд дійшов висновку, що клопотання про призначення вищевказаної експертизи у даній справі - є обгрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно з ч.4ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. П.1.13 Розд.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена Наказом №53/5 Міністерства юстиції України від 08.10.1998р., у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення. Здійснення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

Відповідно до п.5ч.1ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи, а, на підставі п.9 ч.1ст.253 ЦПК України, - провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи. Тому, оскільки для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи потрібен значний час, то провадження у справі слід зупинити на час здійснення експертизи.

Керуючись ст. ст. 102-109,116,189, 197, 252-253, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання позивачки ОСОБА_1 про призначення судової медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.

Призначити судову медичну (молекулярно-генетичну) експертизу, у справі №497/870/24 за позовом ОСОБА_1 - законного представника її малолітньої дочки ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , - про встановлення факту родинних відносин і визнання права власності у порядку спадкування, треті особи: приватний нотаріус Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун Марина Іванівна та Ізмаїльський відділ державної РАЦС в Ізмаїльському районі Одеської області Південного МУ МЮ (м.Одеса), проведення якої доручити КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» (65082, м.Одеса, пров. Валіховський, 4).

Поставити на вирішення експертизи наступні питання:

чи є кровне споріднення між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як братом та сестрою через спільного батька?

якщо є, - чи є ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Надати для здійснення експертизи усі необхідні документи, що містяться в матеріалах справи.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

Покласти на позивача ОСОБА_1 обов`язок оплатити роботу експерта за здійснення експертизи, та роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Встановити експертній установі КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» строк проведення експертизи не більше, ніж 90 календарних днів, починаючи з робочого дня, наступного за днем надходження даних матеріалів до експертної установи, і закінчуючи днем складання висновку експерта.

Роз`яснити сторонам, що згідно з нормами ч.ч.1-3 ст.12, ст.81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона має довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом ч.4 ст.12, ч. ч.2,3 ст.13 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду від 15.04.2021р. (у справі № 645/1098/18), зазначено, що при вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009 року).

У постанові Верховного Суду від 16.05.2018р. (у справі № 399/1029/15-ц) вказано, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. За відсутності біологічного матеріалу хоча б однієї зі сторін провести дослідження неможливо.

Згідно з ч.4, п.п.3-5ч.5 ст.12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У ч.1ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники мають добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вимогами ч.1 ст.109 ЦПК України визначено, що нею законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі у експертизі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб як умисних дій, внаслідок чого неможливо проведення експертизи для з`ясування відповіді на питання, яке для них має значення, наслідком чого може бути визнання судом факту для з`ясування якого була призначена експертиза, або відмова у його визнанні.

Аналогічні висновки висловлені в постанові Верховного Суду від 23.09.2021р. (у справі № 676/1503/19).

Частинами 1 та 3 ст.126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Вона може бути подана як до, так і після народження дитини до органу держреєстрації актів цивільного стану, а, згідно ч.ч.1 та 2 ст.128 цього ж нормативного акту, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст.126 СКУ, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Верховний Суд в своїй постанові від 15.04.2021 у справі №361/2653/15-ц вказав, що доказами визнання батьківства можуть бути листи, заяви, анкети, інші документи, а також показання свідків, пояснення самих сторін, які достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства. Батьківство може бути визнано як у період вагітності матері (наприклад, висловлення бажання мати дитину, піклування про матір майбутньої дитини тощо), так і після. Відповідно до ч.1ст.109 Цивільного процесуального кодексу України, в разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. При цьому суд враховує факт свідомого ігнорування явки до суду, неотримання судових повісток, повідомлень, копії позову, тощо.

Починаючи з 15.02.2023р., сторони судового процесу можуть отримувати судові повістки, повідомлення та виклики за допомогою месенджера Viber. Відповідні зміни запроваджені оновленим Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі затвердженим наказом ДСА України від 23.01.2023 за №28. Цей крок є черговим кроком до диджиталізації українського суспільства у сфері судочинства, що наближає Україну до країн, де електронне правосуддя існує поряд з традиційним, як у США, Канаді, Сінгапурі, Франції, Німеччині та ін. Окрім направлення судових повісток, викликів та повідомлень судом за допомогою месенджера "Vider", чинним законодавством також передбачено повідомлення сторін учасників судового розгляду також повістками у паперовому вигляді, на електронну адресу, за допомогою SMS, у застосунку Дія, а також шляхом розміщення оголошення на офіційній сторінці веб-сайту судової влади та в пресі.

Зупинити провадження у цивільній справі № 497/870/24 на час проведення експертизи.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії. Строк для оскарження може бути поновлений судом апеляційної інстанції в разі його пропуску з поважної причини.

Суддя А.В.Кравцова