Номер провадження 2/754/2396/25
РІШЕННЯ

Іменем України

15 січня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

за участю представника позивачки ОСОБА_2 ,

за участю відповідачки ОСОБА_3 ,

за участю представника відповідачки ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, нанесеної в наслідок залиття,

Стислий виклад позицій сторін

29 серпня 2024 року Позивачка звернулася до суду з цим позовом. Вона просить: стягнути з Відповідачки на користь Позивачки майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 25 680,00 грн, витрати за проведення оцінки збитку у розмірі 6000,00 грн та моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн

Позовна заява мотивована тим, що Позивачка є власницею квартири АДРЕСА_1 . 03 липня 2024 року відбулося залиття її квартири внаслідок того, що в квартирі АДРЕСА_2 відбулося перепланування в санвузлі і перенесено стояк ГВ. На трубі гарячої води виник свищ (труба вмонтована в підлогу), згнила. Внаслідок цього в квартирі АДРЕСА_3 в кухні на стіні, що межує з санвузлом відклеїлись шпалери.

22 жовтня 2024 року від представника Відповідачки до Cуду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідачка просить відмовити у задоволення позовних вимог, оскільки:

- наданий суду акт залиття квартири є неналежний та недопустимий доказ, оскільки: відповідачка не приймала участі при його складанні; акт не містить прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; акт не містить відомостей щодо обстеження квартири АДРЕСА_2 ;

- звіт містить відмінні від зазначених в Акті відомості про пошкодження. В Акті зазначено, що «при затоплені пошкоджено: В квартирі АДРЕСА_3 в кухні на стіні, що межує з санвузлом відклеїлись шпалери.», однак розділ 4 Звіту, що складений на підставі акту, зазначений значно більший обсяг пошкоджень;

- у Звіті не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду, тому цей Звіт не є достовірними і достатніми доказами з огляду на те, що останній складений з порушеннями вимог частини п`ятої статті 106 ЦПК України;

- додана копія довідки від сімейного лікаря в розумінні ЦПК України, не є належним доказом на підтвердження понесення Позивачем моральної шкоди.

04 листопада 2024 року до Суду надійшла відповідь на відзив. Позивачка стверджує, що:

- 03 липня 2024 року представники обслуговуючої компанії отримали доступ до житла Відповідачки та встановили, що причиною аварії є свищ на трубі гарячої води, який виник внаслідок самовільного перепланування, а саме: в санвузлі перенесено стояк гарячого водопостачання (труба вмонтована в підлогу), що і спричинило залиття квартири Позивачки;

- Акт складений на відповідному бланку та містить всі обов`язкові реквізити (штамп та печатку установи, підпис посадової особи, що склала документ), тому він повністю відповідає вимогам законодавства України. Присутності Відповідачки під час складання відповідного акту не передбачено вимогам законодавства України;

- наданий суду Звіт відповідає вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а сама оцінка майна здійснювалась з урахуванням Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».

КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

19.09.2024 Суд відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Судове засідання призначено на 08.10.2024.

30.10.2024 Суд закрив підготовчий розгляд справи та призначив розгляд справи до судового розгляду. Судове засідання призначено на 21.11.2024

12.11.2024 від Представника позивачки надійшло клопотання про доручення доказів.

21.11.2024 судове засідання відкладено на 11.12.2024, у зв`язку з відсутністю електропостачання в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва.

11.12.2024 Суд залишив клопотання про доручення доказів без розгляду в частині доручення фото та відео доказів залиття, інші докази Суд долучив. Крім того у судовому засіданні було допитано свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Судове засідання відкладено на 14.01.2025.

14.01.2025 Представник відповідачки надав Суду клопотання про доручення доказів (витрати на правову допомогу).

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Позивачка, ОСОБА_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 (доказ - договір купівлі-продажу квартири від 30.03.2021, посвідчений приватним нотаріусом Майдибою О.В. Київського міського нотаріального округу за номером в реєстрі №1383).

Відповідачці ОСОБА_3 присвоєно номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 (доказ - відповідь № 776573 від 09.09.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру).

Суд здійснив запит за номером облікової картки платника податків - НОМЕР_1 та встановив, що власнику цього номера ( ОСОБА_3 ) належить на праві власності, зокрема, квартира (реєстраційний номер 000) за адресою АДРЕСА_4 (доказ - відповідь № 776574 від 09.09.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно).

03 липня 2024 року сталось залиття квартири Позивачки.

Відповідно до копії журналу заявок:

- 25.05.2024 надійшла заявка, що в квартирі АДРЕСА_5 зі стелі і по трубам в туалеті тече вода. У графі виконання заявки вказано - "у кв. АДРЕСА_2 , пов -20 санвузол перероблено, труби втоплені у стіну (туалет і ванна сумісний);

- 03.07.2024 надійшла заявка, що в квартирі АДРЕСА_6 топлять сусіди зверху. У графі виконання заявки вказано - "в кв. АДРЕСА_2 труба в полу тече. Перекрив стояк Г/В ІІ зона".

19.07.2024 за фактом залиття комісією у складі: майстра ОСОБА_6 , майстра ОСОБА_8 складений Акт про залиття квартири АДРЕСА_1 та затверджений Директором ТОВ «ЕК «Комфорт-Майстер» О.А. Клименко.

Згідно з цим актом залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок того, що в квартирі АДРЕСА_2 відбулося перепланування в санвузлі і перенесено стояк ГВ. На трубі гарячої води виник свищ ( труба вмонтована в підлогу), згнила.

У акті зафіксовано, що у квартири АДРЕСА_3 в кухні на стіні, що межує з санвузлом відклеїлись шпалери.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості від 01.08.2024, що був складений оцінювачем ФОП ОСОБА_9 , розмір матеріальних збитків, який завдано Пзивачці в результаті залиття її квартири АДРЕСА_3 , становить 25 680,00 грн, в тому числі 4 280,53 грн податок на додану вартість.

Позивач направила Відповідачці досудову вимогу.

Відповідачка відмовилася у відшкодування шкоди у позасудовому порядку, оскільки не вбачає вини у своїх діях.

Свідок ОСОБА_10 (сантехнік) пояснив, що у квартирі Позивачки побачив мокрі стіни на кухні, після чого він піднявся на поверх вище і побачив у квартирі Відповідачки, що в санвузлі відбулося перепланування (об`єднано туалет і ванну) у ванній кімнаті та з під полу витікає вода. Він перекрив у квартирі воду та залишив її. На його думку протікання води відбулося у місці з`єднання пластикової труби з металевою.

Свідок ОСОБА_6 (майстер) пояснила, що телефонувала Відповідачці та повідомила її про складання акту залиття квартири та порадила вирішити це питання у позасудовий спосіб. Вона у день залиття квартири не перебувала у квартирі Відповідачки, акт складено згідно з журналу заявок, причина залиття квартири вказана зі слів сантехніка. У квартирі Позивачки вона побачила відклеєні шпалери.

Свідок ОСОБА_7 (чоловік Відповідачки) пояснив, що він бачив промокання у місці з`єднання труб. Свідок викликав сантехніка з метою з`ясування та усунення причини промокання, однак останній відмовився це робити. Після чого свідок з сантехніком спустилися на 11 поверх та перекрили стояк. Через 3-4 дня свідок спустився на 11 поверх та відкрив кран і більше не виявив у себе в квартирі промокання. Через 10 днів Позивачка повідомила свідку про затоплення. На його думку затоплення квартири відбулося внаслідок протікання труби на кухні поверхом вище.

Позивачка є матір`ю ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_11 хворіє на алергічний реніт, респіраторний алергіоз (доказ - консультативний висновок від 23.08.2024).

ОЦІНКА СУДУ

Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.

Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин

З додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститися висновок про те, хто заподіяв шкоду.

Заперечення Відповідача щодо неналежності та недопустимості акту з підстав невідповідності Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій Суд відхиляє, оскільки жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина друга статті 89 ЦПК України).

Акт є документом, що засвідчує факт певної події.

Суд встановив, що складений акт відповідає за формою та змістом вимогам, визначеним наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки в ньому зазначені всі відомості: дата та місце складання, члени комісії, місце залиття, подія, що трапилась, наслідки залиття, причини залиття.

Суд вважає, що акт є належним доказом, оскільки відображає фактичні обставини події.

Суд дослідив цей доказ у сукупності з іншими доказами, зокрема: показаннями свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , які підтверджують обставини щодо факту події (залиття квартири), причини та наслідків.

Немає підстав вважати, що цей доказ Позивачка отримала з порушенням порядку, що істотно вплинуло на права Відповідачки.

Тому Суд не вбачає підстав для визнання акту недопустимим.

Суд не приймає до уваги доводи Відповідачки про відсутність у звіті повідомлення оцінщика про обізнаність його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий звіт а також, що звіт підготовлено для подання до суду, бо це не нівелює доказове значення такого документу, оскільки такий доказ не є експертним висновком у розумінні статті 106 ЦПК України, а законом не передбачено обов`язковість наявності у звіті про оцінку майна письмового попередження оцінювача про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а також, що він підготовлений для суду.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на Відповідачку, з квартири якої відбулось залиття квартири Позивачки, покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а Позивачка доводить наявність шкоди та її розмір, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою Відповідача.

Позивачка, довела, що джерелом залиття її квартири, розташованої на нижньому поверсі, є квартира Відповідачки, яка розташована поверхом вище. Безпосередньою причиною залиття в квартирі АДРЕСА_2 є перепланування в санвузлі і перенесення стояка ГВ. На трубі гарячої води виник свищ ( труба вмонтована в підлогу), згнила.

Відповідачка ці обставини не спростувала.

Суд встановив, що Позивачка довела факт завдання шкоди її майну внаслідок залиття, спричиненого діями Відповідачки. Натомість, Відповідачка не надала будь-яких доказів, які б могли виправдати її дії або спростувати її вину

Суд на підставі наданого Позивачкою звіту оцінювача визначив розмір збитків у сумі 14 739,30 грн, які підлягають стягненню з Відповідача як відшкодування завданої шкоди.

Водночас, вимога щодо відшкодування ПДВ у розмірі 4 280,53 грн, що включена до суми збитків, є необґрунтованою, оскільки Позивачка не надала доказів, що ремонтні роботи будуть виконуватися платником ПДВ. Для отримання відшкодування необхідно надати документальне підтвердження фактичного понесення витрат на роботи, виконані платником ПДВ. Позивачка ці докази не надала, тому Суд відмовляє в цій частині позову.

Крім того, Суд вважає за необхідне виключити витрати за «Наклеювання декоративної плівки» вартістю 117,99 грн, «Самоклеюча декоративна 3D панель під білу матову цеглу 700х770х5мм» вартістю 364,28 грн, «Тумба нижня висота 70 см, ніжки 12 см, глибина 60 см, ширина 150 см» вартістю 5 315,33 грн, оскільки в акті залиття відсутні відомості про такі пошкодження.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Частинами 2 - 4 статті 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Зважаючи на протиправні дії Відповідачки, які призвели до матеріальних збитків Позивачки та спричинили негативні наслідки для її життя та її сина, зокрема, порушено звичайний та розмірений спосіб життя Позивачки, загострення алергії у її сина, Суд вважає обґрунтованим розмір моральної шкоди - 5 000,00 грн.

Розподіл судових витрат

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (частина восьма статті 141 ЦПК України).

Позивачка понесла такі витрати: судовий збір у розмірі 1211,20 грн за проведення оцінки вартості збитку у розмірі 6 000,00 грн.

Оскільки позов задоволено частково з Відповідачки на користь Позивачки підлягають стягненню судові витрати у розмірі 4211,20 грн.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, нанесеної в наслідок залиття, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_7 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_8 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) 14739,30 грн - майнової шкоди, 5000,00 грн моральної шкоди. Всього 19739,30 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_7 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_8 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) 4211,20 грн судові витрати.

У іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено та підписано 13.06.2025.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО