Дата документу 12.06.2025Справа № 554/1249/25
Провадження № 2/554/2131/2025
У Х В А Л А

12 червня 2025 року Шевченківвський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

за участю секретаря судового засідання Титаренко Д.В.,

представника позивача Токар О.А., відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Полтава цивільну справу за позовом Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в :

В провадженні суду знаходиться вище вказана цивільна справа.

18 квітня 2025 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшли заперечення на позовну заяву.

06 червня 2025 року від представника позивача ОСОБА_2 до суду надійшли письмові пояснення .

06 червня 2025 року від представника позивача Токар О.А. до суду надійшло клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача та зміну предмету позову, у якому просила залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 та стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 заборгованість за надані послуги з управління (поводження) з побутовими відходами. Клопотання мотивовано тим, що із заперечень відповідача позивачу стало відомо, що другим співвласником квартири АДРЕСА_1 , є колишня дружина відповідача ОСОБА_3 , у зв`язку з чим у позивача виникла необхідність залучити її до справи в якості співвідповідача та змінити предмет позову.

В судовому засіданні представник позивача Токар О.А. підтримала клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача та зміну предмету позову, просила його задовольнити.

Відповідача ОСОБА_1 не заперечував проти задоволення клопотання представника позивача про залучення співвідповідача.

Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши думку сторін, прийшов до наступного висновку.

Щодо поданих відповідачам заперечення на позовну заяву.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у ст. 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 5 грудня 2018 року (справа №11-989заі18) згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Уникаючи надмірного формалізму, який у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції, суд приходить до висновку про можливість прийняття поданих відповідачем заперечень проти розгляду позовної заяви, розцінивши їх в розумінні ст. 178 ЦПК України та прийняти як відзив на позовну заяву.

Щодо клопотання представника позивача про залучення до участі у справі співвідповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи, що позивачем заявлено клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 , а це є його правом, суд приходить до висновку про задоволення заявленого клопотання та залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , яка є співвласником квартири АДРЕСА_1 , де виникла заборгованість за надані позивачем послуги.

Згідно з п.2 ч.2 ст. ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Щодо клопотання представника позивача про зміну предмету позову.

Відповідно до ч. 3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Оскільки представником позивача заявлено клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача , правомірно та у встановлений законом строк подано заяву про зміну предмету позову, при цьому підстави позову залишилися незмінними, суддя вважає за необхідне заяву про зміну предмету позову прийняти до розгляду.

Керуючись ст. ст. 49,51, 178, 198 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Залучити до участі у справі за позовом в якості співвідповідача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ).

Роз`яснити відповідачу, що він має право подати відзив на позов, який відповідає вимогам ст. 178 ЦПК України, та додати до нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи, у 15-денний строк із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач заперечення, а до суду надати документи, що підтверджують їх надіслання іншим учасникам справи, протягом п`яти днів із дня отримання відзиву на позов та відповіді на відзив відповідно, копія яких повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив чи заперечення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі не надання відповіді на відзив чи заперечення у строк, встановлений судом, без поважних причин, суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Зобов`язати позивача направити залученому співвідповідачу копію позовної заяви з додатками.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача Полтавського комунального автотранспортного підприємства 1628 Токар Олени Анатоліївни про зміну предмета позову.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмета позову.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з урахуванням зміни предмета позову, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відкласти засідання на 03 вересня 2025 року о 13.00 год.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: http://court.gov.ua/sud1622/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І.Савченко