РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1747/24

Провадження № 2/293/123/2025

04 червня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.

за участі секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів справу

за позовом ОСОБА_1

до Черняхівської селищної ради

про визначення додаткового строку про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

19.12.2024 ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_2 з позовною заявою, за змістом якої просить:

- визнати поважними причини пропуску гр. ОСОБА_1 , строку для прийняття спадщини після смерті батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Велика Горбаша в Черняхівському ( нині Житомирському) районі Житомирської області;

- визначити гр. ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Велика Горбаша в Черняхівському (нині Житомирському) районі Житомирської області, а саме два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Ухвалою від 06.01.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання суд призначив на 03.02.2025.

Пунктом 8 ухвали від 06.01.2025 суд, в порядку ст. 84 ЦПК України, витребував у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Н.В. копію спадкової справи, що заведена до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

27.01.2025 від приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Н.В. надійшов лист та інформаційна довідка, згідно якої надоно інформацію про те, що після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа не заводилась.

Ухвалою від 03.02.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 03.02.2025, суд відклав підготовче судове засідання на 03.03.2025.

Ухвалою від 03.03.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 03.03.2025, суд відклав підготовче судове засідання на 01.04.2025.

Ухвалою від 01.04.2025 суд замінивши первісного відповідача ОСОБА_2 на належного відповідача - Черняхівську селищну раду. Підготовче судове засідання відкрав на 14.05.2025.

Ухвалою від 14.05.2025, суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 04.06.2025 об 10:00 год.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , однак нею з поважних причин пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що після батька, ОСОБА_3 , відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_3 , 19.11.2007 склав заповіт, яким заповів все належне йому майно позивачу - ОСОБА_1 .

Позивач вказує, що спадкоємців, які б прийняли спадщину, не має.

Позивач пояснює, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Вказане доводить тим, що на час відкриття спадщини позивач проживала за іншою адресою зі своєю сім`єю. Про існування заповіту на момент смерті батька не знала. Про існування заповіту дізналася випадково в липні 2024 року під час того, як знайшла документи після смерті матері в батьківській хаті.

Вказує, що нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку подання заяви для прийняття спадщини.

Оскільки позивач у позасудовому порядку не може захистити свої права, за захистом свого порушеного права на спадкування звернулась до суду.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Представник позивача 04.06.2025 до суду подав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, зазначає, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с. 113).

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив, 20.05.2025 подав заяву, за змістом якої просить розгляд справи здійснювати у відсутності їх представника, щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с.102).

Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

В ході розгляду справи, суд відповідно до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

У судовому засіданні від 04.06.2025 відповідно до ч.6 ст. 259, ст. 268 ЦПК України, суд підписав скорочене (вступну та резолютивну частину) рішення суду.

Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Велика Горбаша, Черняхівського району Житомирської області помер батько позивача- ОСОБА_3 , у віці 70 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 04.01.2010 (а.с. 13).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , згідно свідоцтва про право власності на житловий будинок серії НОМЕР_2 від 08.04.2008 (а.с. 6) та згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, за будинком що розташований за адресою: АДРЕСА_1 власником значиться ОСОБА_3 , форма власності приватна, частка 1/1 (а.с. 7-8).

Родинні стосунки позивача з померлим ОСОБА_3 підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , що видане Малогорбашівською сільською радою від 31.07.1974 серії НОМЕР_3 , де батьком значиться ОСОБА_3 (а.с. 15) та копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , від 15.02.1997, згідно якого 15.02.1997 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уклали шлюб та прізвище дружити після укладення шлюбу " ОСОБА_6 " (а.с. 19).

За життя, 19.11.2007 ОСОБА_3 склав заповіт, яким усе належне йому на день смерті майно заповів своїй дочці ОСОБА_1 (а.с. 9).

Згідно із копією витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) встановлено, що заповіт ОСОБА_3 , посвідчений 19.11.2007 Великогорбашівською сільською радою Черняхівського району, за номером у спадковому реєстрі 43532749 та є чинним (а.с.10, 11-12).

Згідно із довідкою №132 від 21.04.2023, виданою Великогорбашівським старостинським округом виконавчим комітетом Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Велика Горбаша, Черняхівського району Житомирської області, до моменту смерті ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 . На час смерті та після смерті ОСОБА_3 у казаному будинку були зареєстровані: ОСОБА_7 - дружина та ОСОБА_2 син (а.с. 22).

За відомостями позивачки її брат ОСОБА_2 пропав безвісті та з 2010 року про його місце знаходження інформація відсутня.

ІНФОРМАЦІЯ_5 в с. Велика Горбаша, Черняхівського району Житомирської області померла мати - ОСОБА_7 , у віці 87 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 (а.с. 14).

Відповідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру за параметрами пошуку ОСОБА_3 дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 у спадковому реєстрі інформація відсутня ( а.с. 38).

Листом приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Н.В. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо здійснення права на спадкування після померлого ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.21).

Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідач позов за пред`явленим предметом та підставами не оспорив, письмового відзиву в порядку ст. 178 ЦПК України не подав.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті батька ОСОБА_3 вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки не знала про існування заповіту, а на час відкриття спадщини з своєю сім`єю проживала за іншою адресою.

Про існування заповіту дізналася випадково в липні 2024 року під час того, як знайшла документи після смерті матері в батьківській хаті.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Варто зазначити, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:

1) тривала хвороба спадкоємців;

2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;

3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;

4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;

5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354,355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Велика Горбаша в Черняхівському (нині - Житомирському) районі Житомирської області.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 )

Відповідач: Черняхівська селищна рада (Майдан рад,1, с-ще Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301, )

Повний текст рішення складений: 12.06.2025

Суддя Людмила ЛОСЬ