Справа № 444/1479/25
Провадження № 2/444/1119/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Оприск З. Л.

секретар судового засідання Гнідець В.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (с. Стара Скварява Львівський р-н, Львівська обл.), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області (вул. Львівська, буд. 40, м. Жовква, Львівський р-н, Львівська обл.), третя особа Жовківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із позовом про визнання права власності на житловий будинок як майно колишнього колгоспного типу двору в порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_5 залишилося наступне спадкове майно: 1/5 частина житлового будинку АДРЕСА_4 . Відповідно до виписки з погосподарської книги станом на 30.60.1990 року номер об`єкта ПГО 50, житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_4 , головою колгоспного двору є ОСОБА_5 , члени двору - ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 . 20 лютого 2004 року ОСОБА_5 склав в користь ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 заповіт. Зі змісту заповіту вбачається, що ОСОБА_5 все майно в рівних частинах заповів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 . Вони спадщину прийняли. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 . Після її смерті залишилося наступне спадкове майно: 1/5 частина житлового будинку АДРЕСА_4 . Після смерті ОСОБА_6 спадщину прийняли її діти ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 . ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , однак нотаріус в письмовій формі їм відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом та законом на житловий будинок, оскільки їхні батьки такого права належним чином не зареєстрували. Просили визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 ; визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 ; визнати за ОСОБА_4 право власності на 2/15 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 ; визнати за ОСОБА_3 право власності на 2/15 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 2/15 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позивачі в судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяву про розгляд справи у їхній відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явилися, хоч про час та місце розгляду справи були повідомлені, однак ними надіслано заяви про розгляд справи у їхній відсутності та відсутність заперечень проти позову.

Оскільки сторони в судове засідання не прибули, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У судовому засіданні було досліджено наявні в матеріалах справи письмові докази. Дослідивши у судовому засіданні та оцінивши докази, якими обґрунтовувались позовні вимоги, судом встановлено наступне.

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 вбачається, що батьками ОСОБА_8 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 вбачається, що батьками ОСОБА_9 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 вбачається, що батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 вбачається, що ОСОБА_8 у зв`язку із укладенням шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_10 .

З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 вбачається, що ОСОБА_9 у зв`язку із укладенням шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_11 .

З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_6 вбачається, що ОСОБА_7 у зв`язку із укладенням шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_12 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_7 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_8 .

20 лютого 2004 року ОСОБА_5 склав в користь ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 заповіт. Зі змісту заповіту вбачається, що ОСОБА_5 все майно в рівних частинах заповів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , що підтверджується копією цього заповіту.

З виписки № 287 з погосподарської книги № 1 станом на 30.06.1990 року вбачається, що головою колгоспного двору по АДРЕСА_4 був ОСОБА_5 , члени двору - ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 .

З виписки № 286 з погосподарської книги № 2 станом на 15.04.1991 року вбачається, що головою колгоспного двору по АДРЕСА_4 був ОСОБА_5 , члени двору - ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 .

Із довідки № 5828, яка видана Комунальним підприємством Львівської обласної ради "Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» 19.12.2023 року, вбачається, що в КП ЛОР «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» станом на 31 грудня 2012 року реєстрація права власності на житловий будинок по АДРЕСА_4 зареєстрований за колгоспним двором, головою якого є ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності, виданого виконкомом Новоскварявської сільської ради 20.03.1990 року згідно рішення Нестеровського райвиконкому №52 від 15.03.1990 року.

З копії довідки № 294 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_3 постійно проживав разом із своїм батьком ОСОБА_5 до дня його смерті і вони вели спільне господарство.

З копії довідки № 303 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_4 постійно проживала разом із своїм батьком ОСОБА_5 до дня його смерті і вони вели спільне господарство.

З копії довідки № 300 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_2 постійно проживала разом із своїм батьком ОСОБА_5 до дня його смерті і вони вели спільне господарство.

З копії довідки № 295 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_3 постійно проживав разом із своєю матір`ю ОСОБА_6 до дня її смерті і вони вели спільне господарство.

З копії довідки № 301 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_2 постійно проживала разом із своєю матір`ю ОСОБА_6 до дня її смерті і вони вели спільне господарство.

З копії довідки № 302 від 15.05.2024 року, виданої Жовківською міською радою, вбачається, що ОСОБА_4 постійно проживала разом із своєю матір`ю ОСОБА_6 до дня її смерті і вони вели спільне господарство.

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 зверталися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , однак нотаріус в письмовій формі їм відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом та законом на житловий будинок, оскільки їхні батьки такого права належним чином не зареєстрували, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.07.2024 року № 964/01-16 та копією листа Жовківської ДНК від 19.07.2024 року № 965/01-16.

Дослідивши та проаналізувавши в сукупності всі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч.1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. ст. 81, 82 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Відповідно до ст.112 ЦК УРСР (в редакції, чинній на 14.04.1991 року) майно може належати на праві спільної власності двом або кільком колгоспам чи іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або державі і одному чи кільком колгоспам або іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або двом чи кільком громадянам. Розрізняється спільна власність з визначенням часток (часткова власність) або без визначення часток (сумісна власність).

Відповідно до ч.1 ст.120 ЦК УРСР (в редакції, чинній на 14.04.1991 року) майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

Відповідно до роз`яснень, викладених в п.п. «а», «б», «г» п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України № 20 від 22.12.1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності", положення статей 17, 18 Закону "Про

власність" щодо спільної сумісної власності поширюються на правовідносини, які виникли після введення в дію цього Закону (з 15 квітня 1991 року). До правовідносин, що виникли раніше, застосовується діюче на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, ще регулювали власність цього двору. Згідно зі ст. 4 Постанови Верховної Ради України "Про введення в дію Закону "Про власність" загальні правила спадкування щодо частки члена колгоспного двору в майні двору застосовуються з 1 липня 1990 року. При спадкуванні після смерті останнього члена колгоспного двору, що мала місце до цієї дати, частка в майні двору, належна особі, яка вибула з членів двору, але не втратила на неї права на час смерті останнього члена двору, не входить до спадкового майна. Право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося.

Порядок ведення погосподарського обліку в сільських радах визначався Вказівками по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими постановою Державного комітету статистики СРСР від 12 травня 1985 року № 5-24/26, а згодом Вказівками, затвердженими постановою Держкомстату СРСР від 25 травня 1990 року № 69.

Пунктом 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 24.06.1983 року із змінами, внесеними згідно постанови ПВС України №13 від 25.12.1992 року, № 15 від 25.05.1998 року передбачено, що правила ст.563 ЦК про те, що спадщина на майно

колгоспного двору відкривається лише після смерті останнього його члена, поширюється на випадки припинення колгоспного двору лише з цих підстав до 1 липня 1990 р. При припиненні двору з інших підстав (перетворення колгоспу у радгосп, виходу з колгоспу членів двору тощо), а також в разі смерті члена двору після 30 червня 1990 р. спадщина на відповідну частку майна колгоспного двору (майна, що збереглося), відкривається після смерті кожного з його колишніх членів.

Судом встановлено, що станом на 30.06.1990 року та 15.04.1991 року ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_13 не втратили права на частку в майні спірного колгоспного двору.

Спадщина після померлого ОСОБА_5 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому до даних правовідносин слід застосовувати відповідні правила Цивільного кодексу України 2003 року.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1216-1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

При встановленні кола спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , суд бере до уваги копії довідок № 294 від 15.05.2024 року, № 303 від 15.05.2024 року, № 300 від 15.05.2024 року, виданих Жовківською міською радою, з яких вбачається, що ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 постійно проживали разом із своїм батьком ОСОБА_5 до дня його смерті і вони вели спільне господарство.

Нотаріус відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірний будинок після смерті ОСОБА_5 , оскільки відсутні необхідні правовстановлюючі документи, що посвідчують право власності на спадкове майно.

Таким чином встановлено, що ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 .

Інших доказів того, що будь-які інші спадкоємці з часу відкриття спадщини у 2012 році вчинили дії, що свідчать про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , суду не надано.

Спадщина після померлої ОСОБА_6 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому до даних правовідносин слід застосовувати відповідні правила Цивільного кодексу України 2003 року.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1216-1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

При встановленні кола спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 , суд бере до уваги копії довідок № 295 від 15.05.2024 року, № 301 від 15.05.2024 року, № 302 від 15.05.2024 року, виданих Жовківською міською радою, з яких вбачається, що ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 постійно проживали разом із своєю матір`ю ОСОБА_6 до дня її смерті і вони вели спільне господарство.

Нотаріус відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірний будинок після смерті ОСОБА_6 , оскільки відсутні необхідні правовстановлюючі документи, що посвідчують право власності на спадкове майно.

Таким чином встановлено, що ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 .

Інших доказів того, що будь-які інші спадкоємці з часу відкриття спадщини у 2021 році вчинили дії, що свідчать про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , суду не надано.

За таких обставин позовні вимоги потрібно задовольнити повністю.

Інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи, немає.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 81, 82, 141, 200, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1220, 1268, 1271 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 .

Визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 .

Визнати за ОСОБА_4 право власності на 2/15 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 .

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 2/15 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 2/15 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий Оприск З. Л.