Справа № 358/402/22 Провадження № 2-др/358/12/25
16 червня 2025 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Тітова М.Б.,
секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст.247 ЦПК України, матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Богуславської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про скасування свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай), -
В С Т А Н О В И В:
У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом та просив скасувати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай), яке видане ОСОБА_2 та визнати право ОСОБА_1 на земельну частку (пай), як першочергового спадкоємця згідно з ст. 1261 ЦК України і непрацездатної особи (згідно зі ст. 535 ЦК УРСР в редакції 1963 року).
Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 16 грудня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Скасовано свідоцтво про право на спадщину за заповітом видане державним нотаріусом Богуславської державної нотаріальної контори 03 жовтня 2000 року на ім`я ОСОБА_2 на право на земельну частку (пай) КСП «Медвинське» с. Медвин, Богуславського району, що належало померлій ОСОБА_3 на підставі сертифікату серії НОМЕР_1 , виданого в липні 1997 року Богуславською райдержадміністрацією.

Позивачем ОСОБА_1 дане рішення Богуславського районного суду Київської області від 16.12.2024 оскаржено до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 лютого 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Богуславського районного суду Київської області від 16 грудня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 березня 2025 року призначено справу до розгляду.

Апеляційним судом встановлено, що судом першої інстанції стосовно позовної вимоги про визнання права ОСОБА_1 на земельну частку (пай), як першочергового спадкоємця згідно з ст. 1261 ЦК України і непрацездатної особи (згідно зі ст. 535 ЦК УРСР в редакції 1963 року) не ухвалено рішення, в зв`язку з чим згідно ухвали Київського апеляційного суду від 09 квітня 2025 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Богуславської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про скасування свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай), повернуто до Богуславського районного суду Київської області для усунення недоліків протягом 30 днів з дня надходження справи до суду першої інстанції.

Згідно ч. 4 ст. 270 ЦПК України, при вирішенні питання про ухвалення додаткового рішення у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання.

Підстав для виклику учасників справи у судове засідання суд не вбачає.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що наявні підстави для ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Богуславської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про скасування свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай).

Так, згідно положень ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Так, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив скасувати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай), яке видане ОСОБА_2 та визнати право ОСОБА_1 на земельну частку (пай), як першочергового спадкоємця згідно з ст. 1261 ЦК України і непрацездатної особи (згідно зі ст. 535 ЦК УРСР в редакції 1963 року).

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 16 грудня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Скасовано свідоцтво про право на спадщину за заповітом видане державним нотаріусом Богуславської державної нотаріальної контори 03 жовтня 2000 року на ім`я ОСОБА_2 на право на земельну частку (пай) КСП «Медвинське» с. Медвин, Богуславського району, що належало померлій ОСОБА_3 на підставі сертифікату серії КВ №0248147, виданого в липні 1997 року Богуславською райдержадміністрацією.

В мотивувальній частині судового рішення від 16.12.2024 щодо вимоги позивача про визнання його права на земельну частку (пай) КСП «Медвинське» с. Медвин Богуславського району, що належало померлій ОСОБА_3 на підставі сертифікату серії НОМЕР_1 , виданого в липні 1997 року Богуславською райдержадміністрацією, суд вказав на те, що особи, які мали право на обов`язкову частку в спадщині на підставі ст. 535 ЦК України в редакції 1963 року, проте не здійснили дій, що свідчать про прийняття спадщини (ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року), можуть звернутися з позовом про продовження строку для прийняття спадщини (ст. 550 ЦК України в редакції 1963 року).

Матеріали спадкової справи №567/2000 не містять жодної інформації про спадкоємця ОСОБА_1 , який мав право на обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_3 , оскільки інший спадкоємець за заповітом ОСОБА_2 приховав від державного нотаріуса даний факт.

При цьому суд констатував, що у випадку, коли нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Оскільки позивач ОСОБА_1 не звертався до Богуславської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що видно із матеріалів спадкової справи №567/2000, не вирішив питання про звернення до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини (ст. 550 ЦК України в редакції 1963 року), тому для нього не існують перешкоди для оформлення права на спадщину у нотаріальному порядку.

Згідно положень ч. 1 ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року, визначено дії, що свідчать про прийняття спадщини та визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння

спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем

відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом

шести місяців з дня відкриття спадщини.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне ухвалити додаткове рішення в справі за позовом ОСОБА_1 до Богуславської державної нотаріальної контори, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про скасування свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну частку (пай), щодо позовної вимоги про визнання права ОСОБА_1 на земельну частку (пай), як першочергового спадкоємця згідно з ст. 1261 ЦК України і непрацездатної особи (згідно зі ст. 535 ЦК УРСР в редакції 1963 року) та відмовити йому у задоволенні цих вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 270 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволені позовної вимоги про визнання права ОСОБА_1 на земельну частку (пай), як першочергового спадкоємця згідно з ст. 1261 ЦК України і непрацездатної особи (згідно зі ст. 535 ЦК УРСР в редакції 1963 року).

Апеляційну скаргу на додаткове рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційну скаргу може бути подано до Київського апеляційного суду через Богуславський районний суд Київської області.

Додаткове рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов