ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 381/1758/25
Провадження 2/362/2360/25
У х в а л а

"05" травня 2025 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь - Гавенко Г.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Діброва», третя особа: Калинівська селищна рада, про встановлення сервітуту,

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області із Фастівського міськрайонного суду Київської області за підсудністю надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до СТ «Діброва», третя особа: Калинівська селищна рада, про встановлення сервітуту.

Представник ОСОБА_1 адвокат Карпенко А.А. звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить встановити для ОСОБА_1 постійний, безоплатний, безстроковий земельний сервітут через частину земельної ділянки кадастровий номер :01:016:0042, яка належить СТ «Діброва», площею 0,7321 га для проходу та проїзду автомобільним транспортом з облаштуванням з`їзду через землі загального користування до земельної ділянки кадастровий номер:03:007:0160, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_1 .

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 04.04.2025 року цивільну справу передано за підсудністю до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

В позовній заяві позивач зазначає, що він має статус учасника бойових дій, а тому згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» має право на пільги із сплати судового збору.

Разом з тим, п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказана позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові від 12 грудня 2023 року по справі № 600/1927/23-а Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» передбачено, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, лише у справах пов`язаних з порушення його прав, як учасника бойових дій.

Позов про встановлення сервітуту не пов`язаний з порушенням прав відповідача, як учасника бойових дій, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказана в Законі пільга на даний позов не розповсюджується.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Враховуючи викладене, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати до суду документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або докази сплати судового збору в сумі 1211,20 грн на рахунок Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Крім того, представник позивача звертаючись до суду з позовними вимогами, в прохальній частині зазначає про призначення у справі земельно-технічної експертизи.

Частиною 2 ст. 76 ЦПК України передбачено, що одним із доказів є висновки експертів.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є однимі з засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Клопотання про призначення судової експертизи подається у письмовій формі до суду, який розглядає справу. Воно повинно містити обґрунтування необхідності проведення експертизи, перелік питань для експерта, інформацію про експерта або експертну установу, якщо такі відомі, а також інші відомості, що мають значення для призначення та проведення експертизи.

Всупереч вищезазначених вимог, позивачем подано позовну заяву в прохальній частині якої містяться вимоги про призначення у справі земельно-технічної експертизи, які не відповідають вимогам щодо подання клопотань до суду, а тому позивачу потрібно подати самостійне клопотання про призначення у справі земельно-технічної експертизи із обґрунтуванням необхідності проведення даної експертизи.

Недоліки позовної заяви підлягають усуненню шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, з урахуванням викладених вимог до неї, у тій кількості її примірників та додатків, скільки осіб заявлено відповідачами та/або третіми особами у справі, а також надання доказів сплати судового збору в сумі 1211,20 грн. та самостійного клопотання про призначення експертизи.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись статтями 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Діброва», третя особа: Калинівська селищна рада, про встановлення сервітуту - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яті днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко