Провадження № 2/554/1103/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 червня 2025 року м. Полтава
Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:
головуючого судді - Тімошенко Н.В.,
за участю секретаря судового засідання - Тоцької К.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача Процай Володимира Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих залиття квартири, -
У листопаді 2024 року до суду надійшла позовна заява подана представником позивача адвокатом Процай В.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих залиття квартири.
Зазначає, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом виданим 21.11.2017 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Бабич С.В. та зареєстрованим в реєстрі за № 925. Поверхом вище знаходиться квартира АДРЕСА_2 ), власником якої згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 374070376 від 12.04.2024 року є ОСОБА_2 . Позивачка фактично проживає в квартирі за місцем реєстрації АДРЕСА_3 , а в квартирі яка дісталася їй у спадок після матері зробила ремонт. Приблизно в середині лютого 2024 року ОСОБА_1 прийшла до квартири АДРЕСА_1 для зняття показників лічильників та перевірити чи все гаразд з квартирою, при цьому виявила, що в приміщенні ванної та приміщенні туалету маються плями підтоплення (залиття) стелі з частковим відшаруванням декоративного пофарбування. ОСОБА_1 піднялася до квартири вище (квартира АДРЕСА_4 ) та подзвонила у дверний дзвінок, однак їй ніхто не відповів. Після цього вона в дверному пройомі залишила листа з проханням їй зателефонувати у зв`язку з залиттям та залишила свій номер телефону. Невдовзі на номер позивача зателефонував чоловік, який повідомив, що в нього є довіреність від власника квартири , та повідомив що готовий сплатити кошти завданні залиттям квартири позивачки, повідомив, що чекатиме суму збитків.
В подальшому позивачка намагалася вирішити питання підтоплення її квартири шляхом переговорів з власником квартири АДРЕСА_4 , яка знаходиться поверхом вище, однак з нею на зв`язок ніхто не вийшов. В зв`язку з чим позивач звернулася до суду.
Згідно висновку судового експерта Федорова Д.Ф. № 28 від 02 травня 2024 року за результатами експертного будівельно-технічного дослідження на замовлення ОСОБА_1 , вартість матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 - унаслідок її підтоплення через стелю - складає на дату дослідження 14 024 (чотирнадцять тисяч двадцять чотири) гривні.
Стверджує, що сплачені позивачем ОСОБА_1 за проведення дослідження, є витратами, які особа вимушена була зробити для відновлення свого порушеного права, тому сума коштів в розмірі 5 000,00 грн. підлягає врахуванню при визначенні розміру завданого позивачу збитку та підлягає стягненню з відповідача.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 29.11.2024 року позовну заяву ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих залиття квартири залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.
05.12.2024 року надійшла заява про усунення недоліків. В якій вказали, що ухвалою суду від 29.11.2024 року позовну заяву залишено без розгляду. Підставою залишення позову без розгляду є несплата судового збору при подачі позову. На виконання ухвали суду, надіслали квитанцію про сплату судового збору.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 06.12.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Позивачу направлялася копія ухвали про відкриття провадження та про розгляд справи в порядку спрощеного провадження.
Відповідачу направлялася копія ухвали суду про відкриття провадження та про розгляд справи в порядку спрощеного провадження, а також матеріали позовної заяви та додатки до неї. Відповідач заяву із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву до суду не направила.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву.
Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяв по суті, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .
Згідно технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 за планом квартири, остання розташована на 1 поверсі, 5 поверхового будинку та складається з 3 кімнат житловою площею 34,7 кв.м., у тому числі 1-а кімната 14,6 кв.м., 2-а кімната 12,1 кв.м., 3-я кімната 8,0 кв.м., кухні площею 5,2 кв. м., вбиральні площею - 1,3 кв.м., коридору 7,0 кв.м., ванної кімнати площею 2,2 кв.м.
Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 374070376 від 12.04.2024 року квартира АДРЕСА_2 ), власником якої є ОСОБА_2 .
Відповідно до акту від 14.03.2024 року, складеного комісією у складі майстра технічної дільниці ОСОБА_4 , майстра технічної дільниці ОСОБА_5 , слюсара сантехніка ОСОБА_6 , власника квартири у АДРЕСА_1 ОСОБА_1 здійснили обстеження (огляд) квартири АДРЕСА_1 та виявили наступне: 1) в приміщенні ванної - на стелі часткове відшарування декоративного пофарбування; 2) в приміщенні туалету - на стелі відшарування декоративного пофарбування.
Визначити причину підтоплення вказаних приміщень працівникам КП «ЖЕО №2» не вдалося через відсутність доступу до сантехмереж у вищерозташованій квартирі АДРЕСА_4 цього ж будинку.
За приписами ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Згідно з ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Так, відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Позивачем на підтвердження факту залиття квартири з вини відповідача та розміру завданої шкоди надані письмові докази, а саме: акт про залиття від 14.03.2024 року, висновок експерта № 28 від 02.05.2024 року, складеного судовим експертом Федоровим Д.Ф.
Вказані докази у суду не викликають сумнівів щодо їх достовірності .
Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.
Згідно Додатку №4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
З акту про залиття від 14.03.2024 року, він складений та підписаний членами комісії після обстеження квартири у АДРЕСА_1 , містить усі необхідні дані та відомості, а саме: дату його складання, анкетні дані та посади членів комісії, які приймали участь у його складанні, адресу квартири, що зазнала пошкоджень, характер ушкоджень та їх обсяг, адресу квартири, з якої відбулося залиття, а відтак цей акт є належним і допустимим доказом протиправності поведінки відповідача та її вини у залитті квартири позивача та заподіянні матеріальної шкоди.
Акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги має право доступу до житла, інших об`єктів нерухомого майна для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку, в порядку, визначеному законом і договорами про надання комунальних послуг.
За приписами п. 7 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку.
Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 29 згаданого Закону передбачено, що споживач зобов`язаний забезпечити представникам виконавця комунальної послуги доступ до свого житла, іншого об`єкта нерухомого майна для: ліквідації та відвернення аварій, пов`язаних із наданням відповідної комунальної послуги, - цілодобово.
Із досліджених судом доказів, зокрема, з акту залиття, вбачається, що відповідач не надавала доступу до свого помешкання. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири, відбулося з вини іншої особи матеріали справи не містять, будь-яких доказів на спростування зазначених в акті відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідач не надав.
Отже, акт від 14.03.2024 року в силу статей 77, 78 ЦПК України є належним і допустимим доказом тієї обставини, як що залиття квартири позивача відбулось з вини відповідача так і щодо наслідків залиття .
Звертаючись до суду з даним позовом, позивач також просить відшкодувати моральну шкоду, яку оцінює у 10 000 грн. та обґрунтовував негативними емоціями, переживаннями з приводу залиття квартири. Також, порушено звичний спосіб життя, виникла необхідність докладати зусиль для його нормалізації, витрачення часу для вирішення проблем з усунення наслідків залиття.
Згідно з ч.1 ст.1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
З урахуванням того, що при розгляді справи встановлено склад цивільного правопорушення, за наявності якого наступає відповідальність заподіювача шкоди, в тому числі й моральної, беручи до уваги те, що у зв`язку із залиттям квартири позивача остання перенесла моральні переживання та незручності, тривалість порушеного права суд вважає справедливим розмір відшкодування моральної шкоди на користь позивача 10 000 грн.
Відповідно до вимог частини 2 статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Зі пункту 2 частини третьої статті 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Позивачем додано до матеріалів позовної заяви на підтвердження здійснених витрат на проведення оцінки матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири квитанцію за проведення експертизи на суму 5 000 грн. грн.
Згідно з ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів. Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів сторона зробила про це відповідну заяву.
За положеннями статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача.
Враховуючи, що суд дійшов висновку про задоволення заявлених позовних вимог, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76,77, 141, 259, 263, 264, 265, 268,272,273,280-289 ЦПК України, суд -
Позовну заяву представника позивача Процай Володимира Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих залиття квартири - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути подано до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разу розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про сторін:
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_5 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, зареєстроване місце проживання АДРЕСА_3 .
Суддя Н.В. Тімошенко