Справа № 456/2097/25
Провадження № 2-о/456/152/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Гули Л. В.

з участю секретаря Дверій Ю.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Стрию справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

Представник заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Романчук М.С., уточнивши вимоги, просить встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обґрунтування заявлених вимог покликалася на те, що 26 грудня 1967 року між ОСОБА_3 , 1936 року народження, та ОСОБА_5 , 1948 року народження, укладено шлюб. Після укладення шлюбу ОСОБА_4 отримала паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Стрийським МВ УМВС України у Львівській області 17 липня 1998 року, де помилково було перекладено її шлюбне прізвище « ОСОБА_6 » замість вірного « ОСОБА_7 ». У даному шлюбі у подружжя народилось двоє дітей: дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Після отримання паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Стрийським МВ ГУ МВС України у Львівській області 17 серпня 2007 року, прізвище ОСОБА_1 було помилково перекладено з російської мови на українську, а саме: « ОСОБА_8 » замість правильного « ОСОБА_7 ».

У свідоцтві про народження ОСОБА_2 прізвище батька ОСОБА_3 зазначено « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 ». Окрім того, ОСОБА_2 05 березня 1996 року отримав паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , виданий Стрийським МВ УМВС України у Львівській області. Як у свідоцтві про народження, так і в паспорті громадянина України прізвище ОСОБА_2 вказано « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 ».

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 помер.

Рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 липня 2009 року в справі № 2-1931/09 встановлено, ОСОБА_4 , 1948 року народження, є дружиною ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно на даний момент у сім`ї кожна особа має інше прізвище: подружжя ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_4 з прізвищами « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_6 » відповідно; їхні діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з прізвищами « ОСОБА_8 » та « ОСОБА_7 » відповідно.

Таким чином, необхідно встановити, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Встановлення даних фактів родинних відносин між фізичними особами необхідне заявникам через розбіжність їх написання в ряді документів, що пов`язано з неоднаковим перекладом з російської на українську мову. Відтак така розбіжність у написанні прізвищ має негативні наслідки при укладенні правочинів, оскільки при укладенні правочинів між родичами першої та другої черг є ряд пільг при оподаткуванні при укладенні договорів дарування, при спадкуванні тощо, у зв`язку з чим вони змушені звернутися до суду з даною заявою.

Заінтересована особа правом на подання відзиву не скористалася.

Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 15 квітня 2025 року головуючим суддею в справі визначено суддю Гулу Л.В. /а.с. 32/

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.04.2025 заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 15.05.2025. Роз`яснено сторонам їх процесуальні права /а.с. 33/.

Розгляд справи по суті відбувся 15.05.2025 без участі сторін.

Представниця заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Романчук М.С. подала заяву про розгляд справи за її та заявників відсутності, вимоги заяви підтримують у повному обсязі та просять такі задовольнити.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_4 адвокат Микитин Т.М. подав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти її задоволення не заперечили.

Відповідно до ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази по справі, які мають юридичне значення для її розгляду, вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що квартира в АДРЕСА_1 на праві спільної часткової власності в рівних долях належить ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 та ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру від 20.11.1996 /а.с. 23/.

Після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкове майно, що складається з 1/5 частини квартири АДРЕСА_2 успадкувала його дружина ОСОБА_4 /а.с. 15, 28/.

Інформація про зареєстрованих осіб за вказаною адресою відображена в будинковій книзі, копію якої долучено до матеріалів справи /а.с. 24-27/.

Також судом встановлено, що 26 грудня 1967 року між ОСОБА_3 , 1936 року народження, та ОСОБА_5 , 1948 року народження, укладено шлюб, про що в книзі реєстрації актів про шлюб 26 грудня 1967 року Шахтарською сільською радою, с. Шахтарське-2 Анадирського району Магаданської області було здійснено запис № 46 та видано свідоцтво про одруження серії НОМЕР_4 /а.с. 16-17/.

Після укладення шлюбу ОСОБА_4 отримала паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Стрийським МВ УМВС України у Львівській області 17 липня 1998 року, де помилково було перекладено її шлюбне прізвище « ОСОБА_6 » замість вірного « ОСОБА_7 » /а.с. 12-13/.

Також судом встановлено, що в даному шлюбі в подружжя народилось двоє дітей: донька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Зокрема, відповідно до повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 23 січня 2004 року ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 16 квітня 1963 року адміністрацією с. Угольні Копі Анадирського району Чукотського А.О. Росії складено запис акту про народження № 13 /а.с. 18-19/

Після отримання паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Стрийським МВ ГУМВС України у Львівській області 17 серпня 2007 року, прізвище ОСОБА_1 було помилково перекладено з російської мови на українську, а саме: « ОСОБА_8 » замість правильного « ОСОБА_7 » /а.с. 7-8/.

Відповідно до повторно виданого свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 від 27 листопада 2024 року ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що 30 січня 1971 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Стрия Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області складено відповідний актовий запис №52 /а.с. 20-21/.

Судом встановлено, що у даному свідоцтві про народження прізвище батька ОСОБА_3 зазначено « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 ».

Окрім того, ОСОБА_2 05 березня 1996 року отримав паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , виданий Стрийським МВ УМВС України у Львівській області. Як у вищевказаному свідоцтві про народження, так і в паспорті громадянина України прізвище ОСОБА_2 вказано « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 » /а.с. 9-11/.

Рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 липня 2009 року у справі № 2-1931/09 встановлено, що ОСОБА_4 , 1948 року народження, є дружиною ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 /а.с. 22/.

Відповідно на даний момент у родині кожна особа має інше прізвище: подружжя ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_4 з прізвищами « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_6 » відповідно, та їхні діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з прізвищами « ОСОБА_8 » та « ОСОБА_7 » відповідно.

Відтак судом встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з відсутністю підтвердження родинного зв`язку між батьками та заявниками.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України).

Частина 1 ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Аналогічно згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Так, досліджені в судовому засіданні докази, зокрема, копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 від 27 листопада 2024 року, свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 23 січня 2004 року та рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 липня 2009 року в справі № 2-1931/09 вказують на наявність родинного зв`язку між заявниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх батьками: ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с. 18-22/.

У суду відсутні підстави ставити під сумнів істинність фактів, зазначених у згаданих документах, оскільки такі відповідають і не суперечать обставинам, відомості про які містяться в інших зібраних по справі доказах.

Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви.

Обов`язок доказування та подання доказів встановлений ст. 81 ЦПК України, в якій зазначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, з доказів у справі, які оцінено за вимогами допустимості, належності, достатності та взаємного зв`язку, судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановлення даних фактів має для заявників юридичне значення, оскільки дасть змогу усунути негативні наслідки при укладенні правочинів, так як при укладенні правочинів між родичами першої та другої черг є ряд пільг при оподаткуванні.

Щодо судового збору.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Відтак судові витрати слід віднести на рахунок заявників.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05 вересня 2022 року в справі № 1519/2-5034/11 висловив висновок про застосування норми права та вказав, що для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону та правові висновки, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 15.05.2025, є та дата, на яку було призначено розгляд справи, 15.05.2025, а датою складення повного тексту судового рішення 30.05.2025.

Керуючись ст. 293, 294, 315-319ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановити, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 30.05.2025.

Суддя Л.В.Гула