Номер провадження 2/754/3381/25
Справа №754/2852/25
РІШЕННЯ

Іменем України

10 червня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.

представників позивача і відповідача Санамян О.О., Рибальченко Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Сергій Юрійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Санамян О.О., звернувся до суду з позовом (в подальшому уточненим) до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в три місяці для подання заяви при прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Києві.

Вимоги позову обгрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , при цьому позивач є сином померлого та єдиним спадкоємцем першої черги. Вказує на те, що з 14.05.2022 у зв`язку з початком війни позивач з родиною виїхав за кордон та по даний час знаходиться в Іспанії, а тому по об`єктивним причинам не зміг приїхати в Україну та вчасно подати заяву про вступ у спадщину. При цьому позивач також був позбавлений можливості вчинити вказану дію за кордоном у зв`язку з вимогами закону. Водночас, через значні черги в консульських установах України в Іспанії та значну вартість послуг нотаріуса, позивач тривалий час не міг оформити заяву на прийняття спадщини та довіреність на представлення його інтересів в Україні. Після підготовки документів для надання нотаріусу у листопаді 2024 року було здійснено кібератаку на державні реєстри, які з середини грудня 2024 до 22 січня 2025 року не працювали, а тому фактично заява про прийняття спадщини була зареєстрована 20.01.2025. Після відновлення роботи реєстрів нотаріусом було прийнято заяву та винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позивач також зауважує, що введений з 24.02.2022 воєнний стан на території України, необхідність виїзду за межі України в сукупності вплинуло на те, що останнім було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Також просить врахувати, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, має поранення та державну нагороду, а саме орден «За мужність» III ступеня. Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини після батька ОСОБА_2 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 з поважних причин, оскільки через війну, введений в країні воєнний стан та виїзд за кордон, позивач був позбавлений можливості відвідати нотаріуса в передбачений законом шестимісячний строк, а тому вимушений звернутись до суду з вказаним позовом.

26 лютого 2025 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по вказаній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Від Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації до суду надійшов відзив на первісну позовну заяву, відповідно до якого Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація зазначає, що оскільки ОСОБА_1 зазначає про відсутність інших спадкоємців щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , а відтак позивачем невірно обрано визначено суб`єктний склад сторін по справі, в саме належного відповідача, яким має виступати представницький орган інтересів територіальної громади міста Києва - Київська міська рада.

Ухвалою суду від 08 квітня 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено замінити первісного відповідача Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію на - Київську міську раду.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08 квітня 2025 року витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забігайла С.Ю. належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідачем - Київською міською радою подано до суду відзив на уточнену позовну заяву, у відповідності до якої зазначено про відсутність у матеріалах справи інформації про майно, що належало спадкодавцю та увійшло до спадкової маси після його смерті. При цьому відповідач просить ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства.

Ухвалою суду від 30 квітня 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, ухвалено закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позов у повному обсязі, просила надати додатковий строк для прийняття спадщини. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи в дату, приззначену на 10.06.2025, за відсутності сторони позивача, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання, призначене на 10.06.2025, не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, у поданому до суду відзиві просять слухати справу за відсутністю сторони відповідача.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло С.Ю. в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без участі третьої особи у зв`язку з завантаженістю робочого графіку.

Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 12.09.1991 року. (а.с.5)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 27.05.2022 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а/з № 827. (а.с.6)

Преставник спадкоємця ОСОБА_1 - адвокат Ракоц І.В. 22.01.2025 звернувся до приватного нотаріуса КМНО Забігайло С.Ю. із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2

22.01.2025 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайлом С.Ю. було заведено спадкову справу № 2/2025, до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Вбачається, що до спадкової маси, зокрема увійшла квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування квартири від 06.04.2004, посвідченим приватним нотаріусом Анісковою Н.А., а також грошові кошти, розмішені на депозитному рахунку АТ «Ощадбанк» відповідно до умов договору № 29513726 на вклад «Депозитний» від 10.01.2014.

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайлом С.Ю. 22.01.2025 була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку передбаченого законодавством для прийняття спадщини.

Зміст ст. 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно зі ст. 1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 в справі № 6-167цс12.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»,роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними (правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 01.04.2019 у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При цьому суд, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Представник позивача в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подачі заява про прийняття спадщини зазначив, що позивач з 14.05.2022 у зв`язку з початком війни з родиною виїхав за кордон, по об`єктивним причинам не зміг приїхати в Україну та вчасно подати заяву про вступ у спадщину. При цьому також зауважує, що значні черги в консульських установах України в Іспанії, значна вартість нотаріальних послуг в Іспанії, перешкоджали позивачу оформити заяву на прийняття спадщини та довіреність на представлення його інтересів в Україні. При цьому лише у 2024 році було вчинено необхідні дії, зібрано документи для надання нотаріусу, однак в зазначений проміжок часу було здійснено кібератаку на державні реєстри в Україні, внаслідок чого фактично заява про прийняття спадщини була зареєстрована 20.01.2025 року.

Із наданих позивачем доказів і обґрунтування позовних вимог, судом встановлено, що позивач 14.05.2022 виїхав за межі України, що підтверджується відміткою у закордонному паспорті ОСОБА_1 , при цьому в паспорті відсутні дані щодо перетину кордону в зворотному напрямку. (а.с.12)

Позивач перебуваючи в Іспанії, 15.06.2022 звернувся до уповноваженого органу з відповідною заявою про тимчасовий захист для переміщених осіб, що підтверджується копією заяви зі строком дії до 15.06.2023 року.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який є діючим і на час вирішення позову.

Отже, судом встановлено, що з метою збереження свого здоров`я та життя позивач був вимушений покинути своє місце проживання в м. Києві та виїхати за кордон, де перебуває з 14.05.2022 року, що підтверджується відмітками в його паспорті громадянина України для виїзду за кордон.

Крім того, з відкритих джерел відомо про те, що у період з 19.12.2024 мали місце кібератаки на державні реєстри України - хакерські атаки на сайти Національних інформаційних систем (НАІС) та Міністерства юстиції України, що унеможливлювало здійснення нотаріальних дій.

Крім того, ОСОБА_1 є учасником бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_3 від 18.05.2015, здобув поранення, а також має державну нагороду - орден «За мужність» III ступеня.

Водночас надані позивачем докази у своїй сукупності свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 у резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Таким чином, суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про обґрунтованість вимог ОСОБА_1 , поважність причин пропущення строку для прийняття спадщини та наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 13, 19, 77, 81-82, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354-356 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Сергій Юрійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в три місяці для подання заяви при прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Києві.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання - АДРЕСА_2 .

Відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження - м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Повний текст рішення складено 12.06.2025.

Суддя О.Б. Саламон