УХВАЛА

про залишення заяви без руху

Справа № 505/1593/25

№ 2-о/505/184/2025

20 травня 2025 року місто Подільськ

Суддя Подільського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, у якій просить встановити факт належності заявнику наступних правовстановлюючих документів:

- трудової книжки, серії НОМЕР_1 дата заповнення 02.12.1985 року;

- ??військового квитка серії НОМЕР_2 ;

??- атестату № 6456 Державного комітету Ради Міністрів Молдавської РСР по професійно-технічній освіті, дата видачі 20.08.1979 року.

Щодо вимоги встановлення факту належності військового квитка

Згідно ч. 3 ст. 315ЦПК України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

Оскільки вимога заяви про встановлення факту належності військового квитка судовому розгляду в окремому провадженні не підлягає, слід відмовити у відкритті провадження в цій частині.

Щодо звільнення від сплати судового збору, залишення заяви без руху

Заявник у своїй позовні заяві просить звільнити його від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» посилаючись на обставину тяжкого матеріального становища.

Заявник зазначає що пенсію не отримує, не працює, є малозабезпеченою особою, так як середньомісячний сукупний дохід її сім?ї є нижчий суми прожиткового мінімуму. Заявник вказує що рівень доходу підтверджуються:

- довідкою про доходи за жовтня 2024 року ло грудня 2024 з Головного управління ДПС в Одеській області від 25.04.2025 року № 1504-25-04700 (впродовж жовтня-грудня заявник доходи не отримував);

- довідкою за формою ОК-5 від 25.04.2025 (згідно якої у період з 01.01.2020 до 25.04.2025 заявником страхові внески не сплачувались).

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити, розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати зважаючи на вказані підстави.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, заявник в обґрунтування свого скрутного матеріального стану посилається на відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з жовтня 2024 року до грудня 2025 року включно.

Разом із тим, не надано суду доказів на підтвердження тієї обставини, що заявником не було отримано дохід у період з січня до травня 2025 року.

При цьому, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.

Відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою звільнення від сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахування вищевикладеного, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Невиконання заявником наведених вимог процесуального законодавства має правовим наслідком залишення заяви без руху.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом вчинення такої дії:

Подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за подачу заяви у справах окремого провадження в розмірі 1211 грн 20 коп. за кожну вимогу 605 грн 60 коп.: встановлення факту належності заявнику трудової книжки (605,60 грн) та встановлення факту належності заявнику атестату про професійно-технічну освіту.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. 136, 260, 261, 293, 294, 315, 318, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання заявника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 в частині встановлення факт належності заявнику військового квитка серії НОМЕР_2 .

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, в частині вимог про встановлення факту належності заявнику трудової книжки та ??атестату про професійно-технічну освіту залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала в частині відмови у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, залишення заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження у справі може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається - http://court.gov.ua/fair/sud1516.

Суддя Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ