Єдиний унікальний номер 728/1085/25
Номер провадження 2/728/447/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2025 року місто Бахмач

Бахмацький районний суд у складі

головуючого судді Сороколіта Є.М.

за участі:

секретаря Кирути Л.І.,

а також

позивача не з`явився,

відповідача не з`явилася,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Бахмачі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Бахмацької міської ради (вул. Соборності, буд. 42, м. Бахмач, Ніжинський район, Чернігівська область, 16500, ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, негайно після закінчення судового розгляду ухвалив рішення про таке.

І. Рух справи.

1. Ухвалою Бахмацького районного суду (далі також Суд) від 02.05.2025 № 728/1085/25 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та прийнято до розгляду позов ОСОБА_1 (далі також Позивач), представництво інтересів якої здійснює адвокат Кухта Володимир Борисович, з позовом до Бахмацької міської ради (далі також Відповідач), за змістом якого Позивач просить визнати їй додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до органів нотаріату відповідної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлого гр. ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2. Згаданою ухвалою Суду також призначено проведення підготовчого судового засідання та відмовлено у задоволенні клопотання, щодо залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог приватного нотаріуса Ніжинського нотаріального округу Дорошенко Наталії Іванівни, оскільки Позивачем не вказано на які саме права та обов`язки осіб вищезгаданої особи може вплинути судове рішення у цій справі і як саме.

3. Ухвалою Суд від 20.05.2025 № 728/1085/25 підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Бахмацької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини закрите, справу призначено до судового розгляду по суті на 10 годину 00 хвилин 18 червня 2025 року.

4. У призначене судове засідання з розгляду справи по суті належним чином повідомлені Позивач та Відповідач не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили.

5. Однак від представника Позивача 21.05.2025 надійшла заява, за змістом якої останній просив судовий розгляд здійснювати без його участі.

6. Також Відповідач направив до Суду заяву від 06.05.2025 № 03-16/144, за змістом якої просив судове засідання проводити без його участі.

ІІ. Позиції учасників справи.

7. У поданій позовній заяві в обґрунтування заявлених вимог Позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .

8. На час смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 був зареєстрований один за адресою: АДРЕСА_2 .

9. Померлий являвся власником земельної ділянки що розташована на території Халимонівської сільської ради, Бахмацького району, Чернігівської області та належала йому на підставі державного акту на право на земельну ділянку, серії ЯГ № 853748.

10. ОСОБА_2 08 листопада 2023 року все належне йому майно заповів Позивачу.

11. З 28.07.2024 по 05.03.2025 Позивач перебувала за кордоном у зв`язку з воєнним станом. Одночасно Позивач не знала про наявність заповіту до того часу як виїхала з України, а коли дізналась, то не могла скасувати поїздку, але сподівалась, що повернеться вчасно в Україну.

12. Листом приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Дорошенко Н.В. від 14.03.2025 Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва на спадкове майно після померлого ОСОБА_2 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини.

13. Як на правове підґрунтя своїх вимог посилався на положення статті 1272 Цивільного кодексу України (далі також ЦК України), за змістом яких за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

14. Згадані вище обґрунтування Позивач і його представник підтримали, зокрема у заяві, згаданій у пункті 5 цього рішення, позовні вимоги просили задовольнити.

15. Відповідач відзив на позовну заяву не подав, однак у заяві від 06.05.2025 № 03-16/144 (згадана у п. 6 цього рішення), вказав, що покладається на судовий розсуд, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

ІІІ. Фактичні обставини встановлені Судом та докази на їх підтвердження.

16. ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.13).

17. Померлий ОСОБА_2 , являвся власником земельної ділянки площею 4,670 га та площею 3,32 га наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Халимонівської сільської ради, Ніжинського (колишнього Бахмацького) району, Чернігівської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 853748 (а.с. 6).

18. Згідно із довідкою Халимонівського старостинського округу Бахмацької міської ради Ніжинського району ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 7).

19. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру за № 81551081 від 17 червня 2025 року (а.с. 29) спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не відкривалася, оскільки ніхто зі спадкоємців не звертався із заявою про прийняття спадщини чи про відмову у її прийнятті.

20. ОСОБА_2 08 листопад 2023 року заповів Позивачу все належне йому майно, що підтверджується заповітом, який посвідчено приватним нотаріусом Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області (а.с.9).

21. Копією з міжнародного паспорта ОСОБА_1 , НОМЕР_2 виданого 05.08.2024, органом 7412, вбачається, що Позивач перебувала за кордоном з 28.07.2024 по 05.03.2025 (а.с. 8).

22. Листом приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області Дорошенко Н.В. від 14.03.2025 № 53/01-16 (а.с.11) підтверджується, що Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва на спадкове майно після померлого ОСОБА_2 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини.

ІV. Оцінка Суду та релевантне законодавство.

23. Перш за все Суд наголошує, що розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

24. За змістом частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

25. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

26. Так, на вирішення Суд поставлено питання у спадкових правовідносинах, зокрема у поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини.

27. Згідно зі статтею 1217 Цивільного кодексу України (далі також ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

28. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

29. Виходячи із змісту статті 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

30. Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк Позивач не прийняла спадщину.

31. А згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, Суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви.

32. Відповідно до роз`яснень, які містяться у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

33. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

34. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

35. Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

36. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

37. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини і з урахуванням конкретних фактичних обставин справи такими поважними причинами пропуску строку можуть бути: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

38. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.

39. Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

40. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

41. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

42. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.

43. Указом Президента України від 24 лютого 2022року № 64/2022«Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, та який діє на час розгляду справи.

44. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України Про нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 Про введення воєнного стану в Україні, 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова № 164 Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану.

45. З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану.

46. Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

47. Разом з тим 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.

Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина друга статті 4 ЦК України).

48. Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином, можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

49. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (стаття 1270 ЦК України).

50. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, що прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

51. Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина перша статті 1273 ЦК України).

52. Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

53. Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частину друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

54. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

55. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

56. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19 лютого 2009 року у справі Христов проти України зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною першою статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

57. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі Ілхан проти Туреччини від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

58. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі Маркс проти Бельгії від 13 червня 1979 року, статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

59. Досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини Суд доходить висновку, що в даному конкретному випадку Позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори за прийняттям спадщини в зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї, які були викликані перебуванням за кордоном у зв`язку з воєнним станом, що знайшло своє підтвердження в матеріалах справи.

60. Таким чином, оскільки Позивач строк для прийняття спадщини пропустила з поважних причин, позов підлягає задоволенню із визначенням Позивачу строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом 1 (місяця) з дня набрання рішенням законної сили.

V. Розподіл судових витрат.

61. Суд наголошує, що згідно положеннями статті 133 ЦПК України судові витрати складаються, зокрема, із судового збору.

62. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України розподіл судових витрат здійснюється пропорційно задоволених позовних вимог.

63. При цьому Суд враховує, що згідно з частиною першою статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

64. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, поданої фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

65. Відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі станом на 01.01.2025 дорівнює 3 028,00 грн.

66. Згідно з квитанцією про сплату від 01.05.2025 № U4AM-ED89-ZA4E Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 968,96 грн, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8, застосованого на підставі частини третьої статті 4 Закону України Про судовий збір.

67. Підсумовуючи наведене, Суд вважає, що сплачений судовий збір має бути компенсовано Відповідачем у повному розмірі 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 коп.).

68. Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 247, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України Суд,

У Х В А Л И В :

1. Позов ОСОБА_1 до Бахмацької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити у повному обсязі.

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительці АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Бахмач, Ніжинського району, Чернігівської області (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 ), протягом 1 (одного) місяця з дня набрання рішенням законної сили.

3. Стягнути з Бахмацької міської ради Ніжинського району Чернігівської області (вул. Соборності, буд. 42, м. Бахмач, Ніжинський район, Чернігівська область, 16500, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 коп.) в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути може бути оскаржене у порядку та строки, передбачені Главою 1 Розділу V Цивільного процесуального кодексу України, а саме шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня проголошення цього рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3

Відповідач: Бахмацька міська рада Ніжинського району Чернігівської області, адреса місцезнаходження: вул. Соборності, буд. 42, м. Бахмач, Ніжинський район, Чернігівська область, 16500, .

Суддя Є.М. Сороколіт