УХВАЛА

про передачу справи на розгляд іншого суду

"12" червня 2025 р. Справа № 390/421/25
Провадження № 2-о/390/17/25

Кропивницький районний суд Кіровоградської області у складі судді Підгірської Г.О.,

присяжних Шіпік В. М, Гутак Н. В.,

за участю секретаря судового засідання Сотченко Я. В.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

представниці особи, щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: Первозванівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області (Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Первозванівка, вул. Гагаріна, 1); особа, стосовно якої розглядається заява про визнання її недієздатною ОСОБА_4 (Кропивницький (до утворення/ліквідації районів Новоукраїнський) р-н, с. Рівне, вул. Кірова, 92); про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ:

До Кропивницького районного суду Кіровоградської області надійшла заява ОСОБА_3 про визнання ОСОБА_4 недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

26.02.2025 відкрито провадження у цій справі.

Під час розгляду справи судом встановлено, що зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_4 є Кропивницький (до утворення/ліквідації районів Новоукраїнський) р-н, с. Рівне, вул. Кірова, 92 (копія 12 сторінки паспорту, а. с. 5).

Відповідно до частини першої статті 295 ЦПК України заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу.

Представник заявника висловив позицію, що реєстрація місця проживання не має значення для визначення підсудності у цій справі, оскільки фактичним місцем проживання ОСОБА_4 є АДРЕСА_1 , що належить до юрисдикції саме Кропивницького районного суду Кіровоградської області.

Однак, суд зазначає, що для визначення підсудності цивільної справи значення має саме зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання чи перебування.

Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 №265, визначає механізм здійснення декларування/реєстрації місця проживання (перебування), зміни місця проживання, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування), а також встановлює форми необхідних для цього документів.

Згідно із пунктами 3, 4 зазначеного Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради. Особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Результат аналізу змісту вказаних норм дозволяє зробити висновок, що особа може мати декілька місць проживання/перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання/перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення.

Реєстрація (декларування) місця проживання/перебування у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа.

Оскільки чинним законодавством передбачено чіткі вимоги до реєстрації особою місця свого проживання чи перебування, тому місцем проживання фізичної особи є не фактичне місце проживання такої особи, а зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24.06.2024 (справа № 554/7669/21) вказав, що в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

Відповідно до пункту 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

С. Рівне Кіровоградської області Кропивницького (до утворення/ліквідації районів Новоукраїнського) районуза адміністративно-територіальним поділом, визначеним до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, не відносилося до території Кропивницького (Кіровоградського) району Кіровоградської області, а тому справа не підсудна Кропивницькому районному суду Кіровоградської області.

Частиною дев`ятою статті 187 ЦПК України передбачено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом першим частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (пункт 1 частини першої, частина третя статті 31 ЦПК України).

З огляду на викладене та враховуючи, що Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, утворено Кропивницький район, до складу якого увійшов Новоукраїнський район, проте, через продовження воєнного стану на території України підсудність справ залишилась незмінною, суд прийшов до висновку про направлення матеріалів справи на розгляд до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

На підставі наведеного та керуючись статтями 31, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 390/421/25 (провадження № 2-о/390/17/25) за заявою ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: Первозванівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області (Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Первозванівка, вул. Гагаріна, 1); особа, стосовно якої розглядається заява про визнання її недієздатною ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ); про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, передати на розгляд до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області.

Передати справу на розгляд Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження цієї ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Г. О. Підгірська

Присяжні: В. М. Шіпік

Н. В. Гутак