КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кафідова О.В.
№ 22-ц/824/2579/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 757/36348/24-ц

05 червня 2025року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кафідової О.В.

суддів - Оніщука М.І.

- Шебуєвої В.А.

при секретарі - Смолко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника заявника ОСОБА_1 адвоката Бабенка Сергія Сергійовича на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року, постановлену під головуванням судді Григоренко І.В. у справі за заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял альянс трейд», треті особи: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвент», Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Фінтайм Капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», Акціонерне товариство «ОТП Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмила Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська Інесса Володимирівна про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

в с т а н о в и в:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

В обґрунтування заявлених вимог зазначав, що 07.08.2007 року між ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 було укладено Кредитний договір № ML-005/107/2007. Відповідно до п. 2 ч. 1 Кредитного договору, ЗАТ «ОТП Банк» надав позивачу кредит 274 050,00 доларів США до 07.08.2022 року включно зі сплатою за користування кредитом 5,99 % річних. Крім того, 07 серпня 2007 року між Закритим акціонерним товариством «ОТП Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ОТП Банк» (далі - третя особа-5, АТ «ОТП Банк») та позивачем у якості забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором було укладено Договір іпотеки №PCL-005/107/2007 за умовами якого заявник ОСОБА_1 передав в іпотеку для забезпечення виконання Кредитного договору житлову нерухомість, а саме квартиру загальною площею 90,7 м. кв., житловою площею 57,10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В свою чергу, 05.11.2010 року між АТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» (далі - третя особа-4, ТОВ «ОТП Факторинг Україна») був укладений Договір Купівлі-продажу кредитного портфелю та Договір про відступлення права вимоги, посвідчений ПН ДМНО ОСОБА_4 за № НОМЕР_1 , згідно з яким ТОВ «ОТП Факторинг Україна» набуло права вимоги за Кредитним договором та Іпотечним договором відповідно.

Згодом, 14.05.2021 року між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ТОВ «Фінансова Компанія «Фінтайм Капітал» (далі - третя особа-3, ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал»), , укладений Договір б/н та Договір про відступлення права вимоги, посвідчений ПН КМНО Івановою О.П. за №248, згідно з якими ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал» набуло права вимоги за Кредитним договором та Іпотечним договором відповідно.

Після цього 26.05.2020 року між ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал», та ТОВ «Електро Райд», , був укладений Договір про відступлення права вимоги №02/21 та Договір про відступлення права вимоги, посвідчений ПН КМНО Деделюк С.Ю. 24.12.2020р. за реєстровим номером №572, згідно з якими ТОВ «Електро Райд» набуло права вимоги за Кредитним договором та Іпотечним договором відповідно.

09.11.2021 року ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал», та ТОВ «Електро Райд», уклали додаткову угоду про розірвання договору про відступлення права вимоги №02/21 від 26.05.2021 року.

09.11.2021 року між ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал», та ТОВ «ФК «Інвент», (далі - третя особа-2, ТОВ «ФК «Інвент») було укладено договір факторингу №б/н та договір про відступлення права вимоги, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Деделюк С.Ю. 09.11.2021р. за реєстровим номером №1706, а 10.02.1022 року внесено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер 46680338, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною, про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за ТОВ «ФК «Інвент».

10.02.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною було внесено запис №46680338 про набуття права власності на Квартиру за ОСОБА_2 (далі - третя особа-1, ОСОБА_2 ), підставою для внесення запису зазначене рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 63431006 від 14.02.2022 року, підставою для винесення якого зазначено: Договір іпотеки, Дублікат, серія та номер: 2134, виданий 07.08.2007, видавник: ПНКМНО Шепелюк О.Г.

07.06.2024 року між ТОВ «ФК «Інвент» та відповідачем було укладено договір купівлі-продажу квартири посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернелюх Л.В. за реєстровим номером №277, предметом якого виступає спірна квартира АДРЕСА_2 .

Разом з тим, відповідно до відомостей, які містяться у Інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №390181596 від 08.08.2024 року у розділі «Актуальна інформація про державну реєстрацію іпотеки», 22.07.2024 року, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стельникович Альоною Михайлівною внесено запис про іпотеку №55950101, із якого вбачається, що ТОВ «Роял альянс трейд», за іпотечним договором, № 1071 від 22.07.2024 року передав у іпотеку квартиру в якості забезпечення виконання зобов`язання за договором позики від 07.06.2024 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Зазначає, що ним наразі здійнюється підготовка позовної заяви про витребування спірної квартири з чужого незаконного володіння, проте зібрання та підготовка доказів на обґрунтування позовної заяви вимагав певного часу, з огляду на обставини справи, позивач вважає за доцільне подати дану заяву до звернення до суду з позовом, з метою недопущення ускладнення виконання судового рішення в майбутньому, приймаючи до уваги численні переуступки/продажі квартири та з метою недопущення втрати особистих речей позивача, які знаходяться у квартирі.

З огляду на вище викладене просив суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 та заборонити її відчуження, заборонити представникам Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял альянс трейд» (ідентифікаційний код юридичної особи 42373967) та ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) і його представникам проникати до квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову - задоволено частково.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 із забороною відчуження.

В іншій частині заяви відмовлено.

Зобов`язано ОСОБА_1 в якості зустрічного забезпечення позову внести на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 2 240 000 (два мільйони двісті сорок тисяч) грн. 00 коп.

Дата складання повного тексту ухвали зазначена 20 серпня 2024 року.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року, було оприлюднене в реєстрі 13 вересня 2024 року.

Не погоджуючись з ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року, 27 серпня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бабенко С.С. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу першої інстанції в частині зобов`язання ОСОБА_1 в якості зустрічного забезпечення позову внести на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 2 240 000 (два мільйони двісті сорок тисяч) грн. 00 коп.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції в оскаржуваній частині постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що у даному випадку у відповідача не може бути будь- яких збитків, оскільки накладення арешту на квартиру за жодних обставин не може призвести до збитків, позаяк метою накладення арешту є виключно недопущення відчуження спірної квартири. Сам по собі факт накладення арешту на квартиру не створює і не може створювати жодних передумов для виникнення будь-яких збитків зі сторони власника квартири.

Суд першої інстанції зазначеного вище не врахував і дійшов до помилкового висновку про можливість виникнення збитків у власника спірної квартири, що призвело до винесення незаконного рішення.

Зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження розміру можливих збитків відповідача, які він може зазнати у зв`язку з забезпеченням доказів.

Звертає увагу суду на те, що при розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та заперечення осіб, які беруть участь у справі, а також не вирішується наперед результат розгляду справи по суті позову.

27 травня 2025 року до Київського апеляційного суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял альянс трейд» надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому представник зазначав, що в 2021 році апелянт звертався до суду з позовом, у якому просив визнати припиненою іпотеку квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 за договором іпотеки №PCL-005/107/2007 від 07.08.2007 року; визнати недійсними укладені між ТОВ «ОТП ФАКТОРИНГ УКРАЇНА» та ТОВ «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» договір б/н від 14.05.2021 року та договір про відступлення права вимоги, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою О. П. за №248 в частині відступлення прав вимоги за кредитним договором №ML-005/107/2007 від 07.08.2007 року та договором іпотеки №PCL-005/107/2007 від 07.08.2007 року, скасувати запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 22.07.2021, скасувати запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 10.02.2022, номер 46680338, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тверською Інессою Володимирівною, про державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 за ТОВ «Фінансова компанія «Інвент».

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.10.2023 року по справі 757/50937/21, яке залишено без змін ухвалою Київського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року та Постановою Касаційного цивільного суду Верховного суду України від 08 квітня 2024 року ОСОБА_1 у задоволенні позову відмовлено повністю. Також був скасований арешт на квартиру, який був накладений за клопотанням ОСОБА_1 під час розгляду зазначеної справи.

Вважає, що апелянт уникає виконання своїх законних фінансових зобов`язань, однак вчиняє постійно дії, які перешкоджали раніше кредиторам, а наразі новому власнику (Відповідачу) використовувати правомірно набуту у власність квартиру у своїй господарській діяльності. Він своїми діями спричиняє збитки відповідачу і має достатньо фінансів на судові спори, тому відповідач вважає, що суд першої інстанції справедливо ухвалив рішення про зустрічне зобов`язання у розмірі сплачених відповідачем коштів за вказану квартиру.

Вказує на те, що основною діяльністю відповідача є діяльність з купівлі-продажу нерухомості, а тому апелянт фактично своїми безпідставними судовими справами, жодна з яких не була вирішена на його користь, умисно перешкоджає відповідачу у здійсненні його основної діяльності, а саме: продати чи здати в оренду належну йому на праві власності квартиру та спричиняє відповідачу лише збитки у вигляді судових витрат з оскарження безпідставно йому виписаних боргів Апелянта за житлово- комунальні послуги тощо.

Окрім того, даний позов поданий апелянтом також з метою створення відповідачу перешкод у користуванні його майном і, враховуючи, занадто довгий строк розгляду справи, останній позбавлений можливості здійснювати свою Статутну діяльність, спрямовану на отримання товариством прибутку від придбаного ним нерухомого майна (квартири).

З огляду на вище викладене просив суд ухвалу суду першої інстанції в оскаржуваній частині залишити без змін.

В судове засідання з`явився представник заявника ОСОБА_1 адвокат Пушок С.В., який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник ТОВ «Роял альянс трейд» Сіренко Ю.Є. проти доводів апеляційної скарги заперечував та просив ухвалу суду першої інстанції в оскаржуваній частині залишити без змін.

Треті особи: ОСОБА_2 , ТОВ «Фінансова компанія «Інвент», ТОВ «Фінансова Компанія «Фінтайм Капітал», ТОВ «ОТП Факторинг Україна», АТ «ОТП Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська І.В., в судове засідання не з`явились. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, а саме: АТ «ОТП Банк», ТОВ «ОТП Факторинг Україна», АТ «ОТП Банк», ТОВ «Фінансова компанія «Інвент» та ОСОБА_2 повідомлялись засобами електронного зв`язку через систему «Електронний Суд».

Відповідно до звітів про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду поштова кореспонденція була доставлена 30 квітня 2025 року.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В. про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась засобами поштового зв`язку. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштова кореспонденція була отримана за довіреністю 12 травня 2025 року.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська І.В. про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась засобами поштового зв`язку. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштова кореспонденція була отримана особисто ОСОБА_6 13 травня 2025 року.

З огляду на вище викладене колегія суддів вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності не з`явившихся сторін, які були повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Зобов`язуючи ОСОБА_1 в якості зустрічного забезпечення позову внести на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 2 240 000,00 грн., суд першої інстанції посилався на те, що відповідно до матеріалів справи, на момент подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, належним чином зареєстроване місця проживання позивача є спірна квартира, в свою чергу, позивачем не надано суду доказів наявності у власності останнього іншого майна, достатнього для відшкодування збитків відповідачу, у разі вжиття заходів забезпечення позову та невідома інформації про його майновий стан. Крім того, суд першої інстанції врахував вимоги позивача та захід забезпечення позову, позицію представника відповідача, існування ризику збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, суд першої інстанції вважав за доцільне застосувати зустрічне забезпечення позову, а саме, грошової суми внесеної на депозитний рахунок суду.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини сьомої статті 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно із частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

На підставі частини другої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення передбачені частиною третьоюстатті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Верховний Суд у постанові від 19 квітня 2019 року у справі № 753/2380/18-цз вказав, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

У постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 року в справі № 569/13105/18 (провадження № 61-46461св18) зазначено, що «відповідно до частин першої, другої, пункту 1 частини третьої, частини шостої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має іншого зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Також суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України».

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Цей інститут має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

За змістом частини четвертої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

При цьому положення статті 154 ЦПК України не містять прямої вказівки на необхідність вжиття судом заходів зустрічного забезпечення у розмірі ціни позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п`ята статті 154 ЦПК України).

За висновками щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021 (провадження № 61-15539ав21) оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії».

На підставі частини сьомої, восьмої статті 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначається розмір зустрічного забезпечення або інші дії, які повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Вид зустрічного забезпечення зазначається заявником.

Оскільки вжиття заходів зустрічного забезпечення за загальним правилом має диспозитивний характер, то при вирішенні питання про їх застосування суд повинен оцінити необхідність зустрічного забезпечення та з`ясувати спроможність позивача компенсувати відповідачу у майбутньому можливі збитки, пов`язані із забезпеченням позову.

Відповідно до висновків, викладених Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № справа № 753/2380/18-ц (провадження № 61-38399 св 18), постанові від 17 лютого 2021 року у справі № 760/19023/18 (провадження № 61-4204св20) посилання апеляційного суду на те, що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить майнові права відповідачів, є безпідставними, так як з урахуванням вимог частини третьоїстатті 154 ЦПК Українивжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідачів.

У постанові Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021 (провадження № 61-15539ав21) зазначено, що суд може визнати зустрічне забезпечення неналежним як за формою так і за сумою, зокрема через його неспівмірний характер, якщо воно не є достатньою гарантією відшкодування ймовірних збитків, або його неможливо швидко реалізувати, або є сумніви в добросовісності гаранта тощо. При цьому під час оцінки збитків суд має виходити зі своїх дискреційних прав та оціночних суджень і визначати розмір можливих збитків відповідача, завданих забезпеченням позову. Очевидно, що ймовірні збитки можуть включати в себе як збитки в їх класичному розумінні, так і негативні наслідки, пов`язані з діловою репутацією, гідністю та честю.

Конструкція статті 154 ЦПК України не передбачає надання доказів вже понесених стороною збитків, а вказує саме на можливі збитки, які можуть бути спричинені вжиттям заходів забезпечення позову.

Верховний Суд у постанові від 25 листопада 2021 року у справі № 22-з/824/784/2021(провадження № 61-15539ав21) зазначив, що при оцінці збитків суд має виходити зі своїх дискреційних прав та оціночних суджень і визначати розмір зустрічного забезпечення (розмір можливих збитків відповідача, завданих забезпеченням позову) з урахуванням обставин справи.

Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами наявний спір щодо спірного майна- квартири АДРЕСА_2 .

Звертаючись до суду з даною заявою ОСОБА_1 зазначав, що має намір звернутись до суду з позовом про витребування спірної квартири.

Відповідно до відомостей розміщених у відкритому доступі основним видом діяльності ТОВ «Роял Альянс Тренд» є 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна, отже в даному випадку накладення арешту на майно товариства створює для нього негативні наслідки, а саме обмеження у веденні господарської діяльності.

З урахуванням вище зазначеного суд першої інстанції прийшов до правильного та обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Також суд першої інстанції при визначенні розміру грошових коштів, які підлягають внесенню на депозитний рахунок правильно врахував платіжну інструкцію № 2 від 07.06.2024 року про оплату згідно з договором купівлі-продажу спірної квартири на суму 2 240 000,00 грн.

За своїм змістом усі доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з наданою судом першої інстанції оцінкою зібраних у справі доказів та встановлених на їх підставі обставин, разом з тим доказів на спростування встановлених судом першої інстанції обставин апелянтом до апеляційної скарги не надано.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що ухвала Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бабенка С.С.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бабенка Сергія Сергійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 09 червня 2025 року

Головуючий: Судді: