У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"09" червня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури (Дарницької окружної прокуратури міста Києва), Головного управління ДПС у м. Києві (Лівобережної державної податкової інспекції Головного управління ДПС у м. Києві), треті особи: Святошинський відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Мироник Оксана Вікторівна, про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом до Київської міської прокуратури (Дарницької окружної прокуратури міста Києва), Головного управління ДПС у м. Києві (Лівобережної державної податкової інспекції Головного управління ДПС у м. Києві), треті особи: Святошинський відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Мироник Оксана Вікторівна, про звільнення майна з-під арешту.

Позовна заява подана в електронному вигляді через систему «Електронний суд» представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Жуком Остапом Богдановичем.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 червня 2025 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Також позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.5 ст.177 ЦПК України).

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. (ч.2 ст. 83 ЦПК України)

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно положень ч. 1 ст. 46 ЦПК України, з датність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною 1 ст. 47 ЦПК України визначено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ч.2 ст.48 ЦПК України).

За змістом ст. 80 ЦК України, юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

При цьому, ц ивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. (ч.4 ст.91 ЦПК України)

Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації. (ч.4 ст.87 ЦПК України)

Позивачем вказані як відповідачі (дослівно): Київська міська прокуратура ( Дарницька окружна прокуратури міста Києва), Головне управління ДПС у м. Києві (Лівобережна державна податкова інспекція Головного управління ДПС у м. Києві).

Проте, з вказаних осіб, юридичною особою, зареєстрованою у відповідності до закону, є лише Київська міська прокуратура.

При цьому Головне управління ДПС у м. Києві є філією Державної податкової служби України.

Крім того, позивачем не коректно зазначено в позові третіх осіб - Святошинський відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), повна назва якого - Святошинський відділ Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а також приватного виконавця, оскільки не зазначено нотаріальний округ.

З огляду на викладене, позивачем підлягає уточненню суб`єктний склад сторін - визначення відповідачами осіб, передбачених ч. 2 ст. 48 ЦПК України, а також уточненню підлягають найменування третіх осіб.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Позивачем стверджується в позовній заяві, що Дарницька окружна прокуратура міста Києва представляла в суді обвинувачення щодо ОСОБА_2 , проте жодного доказу на підтвердження цієї обставини в позовній заяві не зазначено та таких доказів (копії вироку тощо) до позову долучено не було.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду (ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Положеннями пунктів 1 та 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 1 211,20 грн; за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15 140,00 грн).

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»)

До позовної заяви долучено копію платіжної інструкції про сплату судового збору в сумі 1 211,20 грн.

Однак прохальна частина позовної заяви фактично містить дві самостійні вимоги немайнового характеру: про зняття арешту з майна та про виключення з Державного реєстру запису про обтяження.

Зі змісту вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, на виконання ухвали суду, позивач має надати суду оригінал платіжного документа про доплату судового збору в розмірі 726,72 грн (1 937,92 грн - 1 211,20 грн).

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №UA0026005, код отримувача № 37993783, отримувач ГУК у м. Києві/Дніпров.р-н/22030101.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій редакції, в якій привести суб`єктний склад учасників справи у відповідність до норм ЦПК України, зазначити докази, що підтверджують кожну викладену в позові обставини. Долучити докази того, що Дарницька окружна прокуратура міста Києва представляла в суді обвинувачення щодо ОСОБА_2 (копію вироку тощо), а також долучити оригінал платіжного документа про доплату судового збору в розмірі 726,72 грн.

До позовної заяви в новій редакції слід долучити докази її направлення з новими додатками іншим учасникам справи, з урахуванням положень ст. 43 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 48, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури (Дарницької окружної прокуратури міста Києва), Головного управління ДПС у м. Києві (Лівобережної державної податкової інспекції Головного управління ДПС у м. Києві), треті особи: Святошинський відділ Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Мироник Оксана Вікторівна, про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху та запропонувати позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я :