ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5321/25
провадження № 2-о/753/291/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю:

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

представників заінтересованої особи Корнієнко В.В., Плотникова Є.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_3 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю

В С Т А Н О В И В :

У березні 2025 року ОСОБА_4 звернулась до суду із заявоюпро встановлення факту проживання однією сім`єю та уточнивши вимоги просила суд встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у період з 01.07.2014 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява мотивована тим, що 30.06.2006 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб. 01.07.2014 року вказаний шлюб було розірвано. Зрозумівши, що вони кохають один одного та розірвання шлюбу було помилкою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 продовжували спільні стосунки, які ґрунтувались на засадах шлюбних відносин. Вони проживали разом за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство, здійснювали спільні покупки, мали спільний бюджет, планували і проводили спільний відпочинок, піклувались про здоров`я один одного. Зазначила, що шлюб повторно між ними не укладався.ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер. За життя ОСОБА_5 отримував пенсію понад 25 000 грн., яка була постійним і основним джерелом для існування сім`ї, оскільки її розмір значно перевищував пенсію, призначену заявниці за віком. Зазначає, що встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу необхідно для реалізації права заявниці перейти на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27.03.2025 р. відкрито провадження у даній справі.

19.05.2025 року від представника Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до суду надійшли заперечення на заяву.

В судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали.

В судовому засіданні представники заінтересованої особи,зазначили, що ГУ ПФ України в м. Києві діяло відповідно до вимог чинного законодавства, підстави для призначення пенсії у зв`язку із втратою годувальника були відсутні.

Повно і всебічно вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з пунктом 5 частини 1, статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно ч. 2 статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що 30.06.2006 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 було зареєстровано шлюб (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 01.07.2014 р. шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 було розірвано. (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 25.03.2024 р. відповіддю Дарницького ВДРАЦС у місті Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) від 08.05.2025 року №737/33.2-80.

Заявниця посилається на те, що після розірвання шлюбу між нею таОСОБА_5 вони продовжували спільне проживання однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підтвердження факту спільного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки заявницею надано такі документи: копію нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_1 від 11.01.2017 р., якою вона надала згоду ОСОБА_5 на продаж квартири АДРЕСА_2 (а.с.12-13); копію договору-доручення на бронювання туристичних послуг №23-NY від 21.11.2022 щодо спільного туру (подорожі) ОСОБА_7 та ОСОБА_5 (а.с.14-15); копії платіжних інструкцій про здійснення оплати ОСОБА_7 за послуги охорони будинку АДРЕСА_3 , який належав ОСОБА_5 (а.с.16,17,18).

В судовому засіданні, призначеному на 20.05.2025 р. були допитані свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 .

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що вона є подругою заявниці ОСОБА_7 , добре знала ОСОБА_5 , дружили сім`ями. ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вирішили жити однією сім`єю, оформили шлюб, вони були щасливі. Доньці ОСОБА_5 залишили квартиру, а самі переїхали в однокімнатну квартиру де і жили. Все життя знала, що вони турбуються один про одного. В 2017-2018 році у ОСОБА_5 почалися проблеми зі здоров`ям, у 2021 році замінили колінний суглоб, почалися проблеми з серцем, ОСОБА_10 (заявниця) дбала про нього. Вони за спільні кошти купили машину, разом відпочивали. Не знала, що між ними розірвано шлюб.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що він є сином заявниці ОСОБА_7 . Зазначив, що його мати та ОСОБА_5 завжди були разом, було видно, що їм добре разом. Сумнівів, що у них немає сім`ї не виникало. Вони проживали та відпочивали разом.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що проживала разом з ОСОБА_5 , були щасливі, розлучення відбулось на емоціях, але потім не припиняли жити в одній квартирі, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, проживали однією сім`єю, придбали спільну квартиру, допомагали його дітям і її сину, завжди були разом.

Крім того, на підтвердження факту проживання однією сім`єю заявником надано до суду копії фотографій, з яких вбачається спільне дозвілля ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , їх спільний відпочинок, спільні сімейні події в домашній обстановці.

Як зазначає заявник встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу необхідно для реалізації права перейти на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до листа-відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві від 23.03.2025 р., ОСОБА_5 з 10.04.2023 перебував на обліку в Головному управлінні як ліквідатор наслідків ЧАЕС 1 категорії та отримував пенсію по інвалідності 2 групи в розмірі відшкодування фактичних збитків відповідно до Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» №796-ХІІ, на яку його переведено з пенсії по інвалідності, призначеної відповідно до ЗУ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262. Розмір пенсії ОСОБА_5 розрахований відповідно до Закону №2262, станом на 01.04.2023 складав 20 595,39 грн. Розмір пенсійної виплати з 10.04.2023 становив 20 930 грн., з 01.03.2024 - 23 610 грн. (а.с.64).

Згідно ч.1 ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні, за наявності в годувальника на день смерті страхового стажу, який був би необхідний йому для призначення пенсії по III групі інвалідності, а в разі смерті особи, яка виконала функцію донора анатомічних матеріалів людини, пенсіонера або осіб, зазначених у частині другій статті 32 цього Закону, у разі смерті (загибелі) особи внаслідок поранення, каліцтва, контузії чи інших ушкоджень здоров`я, одержаних під час участі у масових акціях громадського протесту в Україні з 21 листопада 2013 року по 21 лютого 2014 року за євроінтеграцію та проти режиму Януковича (Революції Гідності), та непрацездатним членам сім`ї особи, якій відповідно до Закону України "Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин" надано правовий статус особи, зниклої безвісти за особливих обставин, - незалежно від тривалості страхового стажу. При цьому дітям пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника.

Непрацездатними членами сім`ї вважаються: чоловік (дружина), батько, мати, якщо вони є особами з інвалідністю або досягли віку 65 років, або пенсійного віку, передбаченого статтею 26 цього Закону (п.1 ч.2 ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування»)

Відповідно до ч.3 ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» до членів сім`ї, які вважаються такими, що були на утриманні померлого годувальника, відносяться особи, зазначені в частині другій цієї статті, якщо вони: 1) були на повному утриманні померлого годувальника; 2) одержували від померлого годувальника допомогу, що була для них постійним і основним джерелом засобів до існування.

Члени сім`ї померлого годувальника, для яких його допомога була постійним і основним джерелом засобів до існування, але які й самі одержували пенсію, мають право, за бажанням, перейти на пенсію у зв`язку з втратою годувальника.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини першої та третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з п.27 постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції " виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Таким чином, виходячи з наведеного, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню, оскільки встановлені факти свідчать про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 01.07.2014 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями 76, 81, 265, 293, 294, 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_3 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві про встановлення факту проживання однією сім`єю - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 01.07.2014 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА