Дата документу 02.06.2025Справа № 554/9567/24
Провадження № 2/554/175/2025
У Х В А Л А

02 червня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

при секретарі Титаренко Д.В.

за участю позивача Терзі О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Полтаві у режимі відеоконференції цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс.Капітал» про стягнення заборгованості та

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс.Капітал» до ОСОБА_1 про визнання договору про надання професійної правничої допомоги недійсним, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду знаходиться вищезазначена справа.

Представник відповідача ТОВ «Маркс.Капітал» Більчук О.О. у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву від 28.05.2025 року про відкладення судового засідання, посилаючись на те, що 26.05.2025 року між ТОВ «Маркс.Капітал» та АО «ДЕФЕНДЕРС» було укладено додаткову угоду № 4 до Договору № 96 про надання правової допомоги. На виконання вказаної додаткової угоди № 4 були передані матеріали судової справи № 554/9567/24 та уповноважено адвокатів АО «ДЕФЕНДЕНС» здійснювати представництво інтересів Товариства. 28.05.2025 року було складено ордер на адвоката Більчука О.О. Вказує, що йому потрібен час для ознайомлення зі справою через ЄСІТС «Електронний Суд» та формування правової позиції у справі та підготовки до судового засідання, призначеного на 02.06.2025 року не менше 14 календарних днів.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечував проти відкладення судового засідання, посилаючись на те, що Додаткова угода № 4 про надання правової допомоги укладена відповідачем з АО «Дефенденс» до Договору від 01.06.2020 року, який діє вже п`ять років. Згідно Акту приймання-передачі АО «Дефенденс» отримало від ТОВ «Маркс.Капітал» всі матеріали справи 26.05.2025 року. До призначеного судового засідання у представника був один тиждень для того, щоб підготуватися до розгляду справи. Крім того, представник вказує, що йому необхідний час для визначення правової позиції, тоді як справа розглядається вже по суті. Також позивач вже подав відзив на позов, зустрічну позовну заяву та відповідні докази, а поточна стадія розгляду справи вже не передбачає подання доказів по справі. Причини відкладення розгляду справи у клопотанні взагалі не наведені. Вважає, що відповідач має намір затягнути розгляд справи, що є зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 223 ЦПК України ящо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд вважає клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання безпідставним, оскільки поважність причини неявки у судове засідання не доведено. Необхідність встановлення 14-денного строку для формування правової позиції у справі та підготовки до судового засідання не доведена належними доказами, а строк з 26.05.2025 року по 02.06.2025 року, на думку суду, є достатнім для підготовки до розгляду справи.

При цьому суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку, не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Відповідно доч.1-3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 рокуу справі «Юніон АліментаріяСандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Приймаючи до уваги вказане, суд приходить до висновку, що клопотання про відкладення судового засідання задоволенню не підлягає.

Від представника відповідача ТОВ «Маркс.Капітал» Хоменко О.Г. до суду надійшло повторне клопотання про призначення по справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу, а саме Актів надання послуг, які додані до позовної заяви. Проведення експертизи прохав доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057 м.Київ, вул.Сім`ї Бродських, 6),

на вирішення судової почеркознавчої експертизи поставити наступні запитання:

1.Чи були виконані рукописні підписи у Актах надання послуг, які додані до позовної заяви від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс.Капітал» Хоменко Оленою Григорівною, самою ОСОБА_2 чи іншою особою?

2. Чи виконані рукописні підписи від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс.Капітал» Хоменко Оленою Григорівною у Актах надання послуг, які додані до позовної заяви, іншою особою з наслідуванням підпису ОСОБА_2 ?;

на вирішення судової технічної експертизи документів поставити наступне питання:

1.Чи є ознаки монтажу документів, а саме Актів надання послуг, які додатні до позовної заяви? Якщо так, то які?

Повторне заявлення клопотання представник мотивує тим, що про результати його розгляду судом відповідача повідомлено не було.

Вирішуючи вказане клопотання, суд прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема , подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Згідно ч.3 ст.44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Як вбачається з матеріалів справи, представником відповідача ТОВ «Маркс.Капітал» було подано аналогічне клопотання, яке вирішено ухвалою суду від 07 січня 2025 року і у задоволення якого судом було відмовлено (а.с.185-186).

Вказана ухвалу суду надіслано до електронного кабінету ТОВ «Маркс.Капітал» через підсистему «Електронний суд», що слідує із довідки про доставку електронного документу (а.с.222).

Таким чином, доводи представника відповідача про необізнаність про результати розгляду заявленого клопотання судом оцінюються критично.

Однак, в подальшому представником позивача повторно подано клопотання про про призначення по справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу.

При цьому останнім не наведено жодних нових підстав для обґрунтування повторного клопотання, що свідчить про зловживання ним процесуальними правами.

Враховуючи викладене, клопотання представника відповідача про призначення по справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись вимогами ст. ст.44, 103-104, 223, 260-261 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача ТОВ «Маркс.Капітал» Більчука О.О. про відкладення судового засідання відмовити.

Клопотання представника відповідача ТОВ «Маркс.Капітал» Хоменко О.Г. про призначення по справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І.Савченко