Справа № 369/6094/24
Провадження № 2/369/2091/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Козак І. А.

при секретарі Гордієнко С. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИЛА:

12 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 05 квітня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб у виконавчому комітеті Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 119 від 05.04.2014 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від зазначеного шлюбу у сторін є неповнолітня донька ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія

НОМЕР_2 , виданим 25 вересня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чигиринського районного управління юстиції у Черкаській області.

Рішенням Києво-Святошинського суду Київської області від 22 травня 2020 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

З моменту розірвання шлюбу ОСОБА_2 свої зобов`язання з утримання неповнолітньої дитини виконував не регулярно, а згодом від виконання батьківського обов?язку усунувся взагалі.

Станом на момент подачі даного позову жодної грошової чи іншої матеріальної підтримки на утримання неповнолітньої ОСОБА_4 не надає. Будь-якої іншої участі у вихованні дитини, та й загалом, у її житті не приймає.

На підставі вищевикладеного, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж

50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати подання даного позову та до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 12 квітня 2024 року відкрито позовне провадження у цивільній справі № 369/6094/24 за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. щодо призначення повторного автоматичного розподілу справи від 04 жовтня 2024 року № 1403 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 07 жовтня 2024 року, який проведено відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Козак І.А.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 січня 2025 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. При цьому подала до суду заяву у якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

У судове засідання ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Однак, у червні 2024 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Дідора А. К. подав до суду клопотання у якому просив долучити до матеріалів судового провадження у якості заперечень проти позовних вимог, квитанції на підтвердження сплати аліментів з 2021 року по 2024 роки, а також копію довідки про сімейний стан відповідача.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30.09.2022 року у справі за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 05 квітня 2014 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що зроблений відповідний актовий запис № 119.

Від спільного подружнього життя сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 25 вересня 2014 року.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 травня 2020 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Як вбачається з наданих представником відповідача ОСОБА_5 квитанцій, ОСОБА_2 кожного місяця, починаючи з квітня 2021 року по серпень 2024 року переказував аліменти на користь ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789-XII від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

За змістом статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх заміняють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Згідно зі ст. 51 Конституції України батьки зобов`язанні утримувати дітей до їх повноліття.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч. 1-4 ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує:

1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік», розмір прожиткового мінімуму дітей віком до 6 років - 2563 гривні; для дітей віком від 6 до 18 років - становить 3196 гривень.

Згідно із п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Відповідно до ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

З огляду на встановлені у справі обставини, зважаючи на той факт, що відповідач сплачував аліменти починаючи з квітня 2021 року по серпень 2024 року, а також враховуючи рівність обов`язку батьків щодо утримання ними дітей, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах пр о стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.

Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору на підставі Закону України «Про судовий збір», суд, на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України, стягує з відповідача на користь держави судовий збір, який підлягав сплаті за подання цього позову, тобто у розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст. ст. 141, 180-182, 184, 191 СК України, ст. ст. 10, 12, 76-81, 89, 142, 229, 258, 263-265, 273, 274, 279, 354, 355, 430 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з

1 вересня 2024 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , на користь держави судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп в дохід держави.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Інформація про відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації:

АДРЕСА_2 .

Суддя Ірина КОЗАК