Справа № 444/1490/25
Провадження № 2/444/1125/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Зеліско Р. Й.

секретар судового засідання Мамедова Г.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області, третя особа: приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області, третя особа: приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд встановити факт, що померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є його матір`ю. Окрім цього просить суд визначити йому - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вважає, що його право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок просить задовольнити позовні вимоги.

Позивач в підготовче засідання не з`явився, однак його представник подав до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності Позивача. Позовні вимоги підтримує та просить такі задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області в підготовче засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслав клопотання про розгляд справи без участі їх представника,щодо позову, що покладається на думку суду .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна в підготовче засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Окрім цього зазначила, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 нею, як приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінською Мирославою Іванівною не заводилася.

А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, його представника, представника відповідача, та представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі.

Оскільки всі учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить, що позовні вимоги в частині встановлення факту родинних відносин підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд немає обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України, встановлено що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання заявлених вимог суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення таких вимог.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати Позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала та була зареєстрована одна за адресою АДРЕСА_1 .

Після смерті матері Позивача відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею: 0.0555 га, 0.8254 га, 0.2205 га, 0.5809 га, 0.7480 га, 0.0555 га, та будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 13 жовтня 1949 року уклали шлюб.

Судом також встановлено, що у ОСОБА_2 було троє дітей: ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 та Позивач, ОСОБА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 народився у Красноярському краю с. Усть-Абакан під час перебування на засланні своїх батьків у Сибірі, а відтак у Державному реєстрі актів цивільного стану відсутні будь-які дані про його народження.

Згідно листа приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінської М.І. №88/01-16 від 23 квітня 2025 року, вбачається, що нотаріус здійснював перевірку даних про народження ОСОБА_1 і після формування Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану встановив, що інформація про його народження в реєстрі відсутня.

Відповідно до інформації зазначеної в будинковій книзі для прописки громадян, проживаючих в будинку за АДРЕСА_1 : ОСОБА_3 записаний як голова сім`ї, ОСОБА_2 записана як дружина, а Позивач - ОСОБА_1 записаний як їх син.

З матеріалів справи також вбачається, що у заповіті ОСОБА_2 , який складений секретарем виконавчого комітету Артасівської сільської ради 18 червня 2012 року і зареєстрований за №16, Позивач - зазначений як син ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до копії витягу з погосподарської книги за адресою АДРЕСА_1 Позивач вказаний також сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно довідки, виданої старостою Артасівського старостинського округу Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області за № 82 від 14 квітня 2025 року, Позивач - ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_2 , з якою згідно по господарських книг проживав і був зареєстрований в АДРЕСА_1 до 1980 року.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Таким чином, суд приходить до переконання, що встановлення юридичного факту родинних відносин пов`язане із спадкуванням та можливим подальшим вирішенням спору про право, встановлення факту, що має юридичне значення може вплинути на спадкові права й обов`язки спадкоємців, а тому суд прийшов до висновку, що вирішення питання встановлення юридичного факту родинних відносин необхідно розглядати саме в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладане, оцінивши належним чином докази по справі, кожен окремо на їх допустимість, їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати, що померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ) є матір`ю Позивача - ОСОБА_1 , а тому надані представником Позивача докази та встановлені судом обставини підтверджують той факт, що, Позивач - ОСОБА_1 є рідним сином спадкодавця ОСОБА_2 .

Щодо позовних вимог в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено та як вбачається з матеріалів справи, що Позивач - ОСОБА_1 , постійно був зареєстрований (з 17 травня 1991 року) та проживав за адресою: АДРЕСА_2 .

Його ж мама - ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідками, виданих старостою Артасівського старостинського округу Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області за №140 від 05 серпня 2022 року та за №141 від 05 серпня 2022 року.

Судом також встановлено, що Позивач - ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що стверджується копіями документів, які долучені до матеріалів справи.

З матеріалів справи вбачається, що Позивач вказує, що у встановлений шестимісячний строк після смерті матері, як спадкоємець не звернувся у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки проживав окремо від спадкодавця, а відстань між його місцем постійного проживання як спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна є досить значною.

Як на поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини Позивач покликається також на те, що про наявність заповіту йому також було невідомо. Про його наявність Позивачу стало відомо лише нещодавно, а саме, лише після смерті брата Позивача - ОСОБА_6 .

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Таким чином судом встановлено, що з незалежних від Позивача обставин, Позивач у шестимісячний строк після смерті матері не міг звернутися в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Роз`яснення про те, яку причину пропуску такого строку вважати поважною, надає Постанова Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування: вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до постанови Верховного Суду № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1). тривала хвороба спадкоємців; 2). велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3). складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4). перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5). необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд приходить висновку про поважність причин пропуску Позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Тому, вимоги в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обгрунтованими та підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 23, 258, 259, 264, 265, 280, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт, що померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (РНОКПП НОМЕР_1 ),

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Зеліско Р. Й.