Справа № 405/4276/22
УХВАЛА

09.06.2025 Подільський районний суд міста Кропивницького в складі

головуючої судді: Шевченко І.М.

з участю секретаря : Мишевець Т.І.

представника позивача : адвоката Калінка-Бондар О.Б.

представника відповідача : адвоката Ларіна А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Калінка-Бондар О.Б. про призначення комплексної семантико-текстуальної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса) Цариченко Ніна Вікторівна про визнання недійсним договорів купівлі-продажу та скасування записів про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під номером АДРЕСА_1 і земельної ділянки, кадастровий номер :38:291:0017, та скасування записів про державну реєстрацію права власності на вказане нерухоме майно.

В судове засідання представником позивача надано клопотання про призначення у справі комплексної семантико-текстуальної експертизи та експертизи відео-, звукозапису, на вирішення якої поставлено питання:

- чи належить голос і мовлення, зафіксовані у відеозаписі розмови, збереженої на матеріальному носієві оптичному диску, що долучено до позовної заяви, а саме у відеофайлі з назвою «IMG_4165.MOV» ОСОБА_4 ?

- чи брав участь ОСОБА_4 у досліджуваній розмові, зафіксованій у відеозаписі розмови, збереженої на матеріальному носієві оптичному диску, що долучено до позовної заяви, а саме у відеофайлі з назвою «IMG_4165.MOV»? Якщо так, то які слова та висловлювання промовлені саме ним?

- чи містяться у досліджуваній розмові, зафіксованій у відеозаписі розмови, збереженої на матеріальному носієві оптичному диску, що долучено до позовної заяви, а саме у відеофайлі з назвою «IMG_4165.MOV» висловлювання, виражені у формі спонукання до вчинення певних дій? Якщо так, то до яких саме дій?

- чи містяться у досліджуваній розмові, зафіксованій у відеозаписі розмови, збереженої на матеріальному носієві оптичному диску, що долучено до позовної заяви, а саме у відеофайлі з назвою «IMG_4165.MOV» висловлювання, виражені у формі погрози щодо вчинення певних дій? Якщо так, то до яких саме дій?

В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлене клопотання та просила його задовольнити.

Представник відповідача, який брав участь в судовому засідання в режимі відео конференції, заперечував проти задоволення вказаного клопотання, надав суду письмові заперечення та посилаючись на викладені в них обставини, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення представників сторін у справі, дослідивши матеріали справи, судом відмічається таке.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою ст. 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частинами 4, 5 ст. 103 ЦПК України встановлено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно частин 1, 3 ст. 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Враховуючи викладене та у відповідності до 2 постанови пленуму ВСУ № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», вбачається, що неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Визначення питань, які ставляться перед експертом, повинно здійснюватись з урахуванням науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики та реєстр яких ведеться Міністерством юстиції України. Питання мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Неприпустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Порядок призначення та проведення лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи визначений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5.

Згідно п. 2 Розділу І «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» у межах лінгвістичної експертизи мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній або в усній формі (зафіксований у відео-, фонограмі). Лінгвістична експертиза писемного мовлення поділяється на авторознавчу експертизу та семантико-текстуальну експертизу (п. 2.1.).

Семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора. Об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами (п.п. 2.1.2.).

Згідно ст. 7-1 Закону України «Про експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позовної заяви є визнання недійсними договорів купівлі-продажу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під номером АДРЕСА_1 та земельної ділянки, кадастровий номер :38:291:0017, та скасування записів про державну реєстрацію права власності на вказане нерухоме майно, а тому для об`єктивного встановлення обставин, що мають значення для справи, відсутні підстави для призначення семантико-текстуальної експертизи, оскільки результати експертизи жодним чином не впливатимуть на розгляд справи по суті.

З відеозапису, наданого позивачем, незрозуміло, хто взагалі спілкується між собою, і не встановлено безпосередньо особу ОСОБА_4 . Виходячи із суті розмови, на даному відеозаписі ця розмова взагалі не стосується предмету позову, не містить жодних погроз та будь-яких висловлювань, пов`язаних із предметом позову, позивач має намір провести відносно третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , щодо якого у позовній заяві не викладено жодних позовних вимог, позивачем не обґрунтовано необхідність проведення комплексної судової семантико-текстуальної експертизи та експертизи відео-, звукозапису, клопотання подано під час розгляду справи по суті, що є порушенням норм ЦПК.

При цьому, відповідно до ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами, тоді як сторона позивача повністю заперечує на призначенні експертизи.

Статтею 189 ЦПК України передбачено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті (ст. 210 ЦПК України).

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Проведення у даній справі експертизи з даним колом питань не стосується предмета доказування по справі, оскільки можливо дослідити наявні в матеріалах справи докази, надати їм відповідну оцінку без зупинення провадження у справі, не порушуючи моє право відповідача на розгляд справи упродовж розумного строку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для проведення комплексної судової семантико-текстуальної експертизи та експертизи відео-, звукозапису.

Судом також роз`яснюється, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Керуючись ст. ст. 102-104, 113 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Калінка-Бондар О.Б. про призначення комплексної семантико-текстуальної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса) Цариченко Ніна Вікторівна про визнання недійсним договорів купівлі-продажу та скасування записів про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала в повному обсязі виготовлена 09.06.2025 року.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Ірина Миколаївна Шевченко