Провадження № 2-с/742/18/25
Єдиний унікальний № 742/1878/25
УХВАЛА

іменем України

09 червня 2025 року м.Прилуки

Суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Фетісова Н.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за спожиту електричну енергію,

установив:

04 квітня 2025 року Прилуцьким міськрайонним судом Чернігівської області видано судовий наказ за заявою ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ТОВ «Енера Чернігів», заборгованість за спожиту електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 , за період з жовтня 2023 року по грудень 2024 року в розмірі 139192 грн. 80 коп. та витрати понесені по сплаті судового збору в розмірі 302,80 грн.

06 червня 2025 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про скасування судового наказу та про поновлення пропущеного строку.

Свою заяву мотивує тим, що про видачу судового наказу їй стало відомо випадково 26.05.2025 при перевірці поштової скриньки за адресою: АДРЕСА_2 . Водночас судовий наказ має бути направлений рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, а факт отримання має бути засвідчений особистим підписом отримувача. Проте жодних повідомлень з Укрпошти про направлення та надходження судового наказу вона не отримувала, як і не розписувалась про його отримання. Як зазначено в судовому наказі, заява про його скасування подається протягом 15 днів з дня отримання копії судового наказу. Оскільки судовий наказ вона фактично отримала 26.05.2025, то в межах 15-и днів звертається до суду з заявою про його скасування. Проте наразі мені невідомо чи набрав судовий наказ законної сили враховуючи, що дата його видачі 04.04.2025 і сплив значний строк з моменту його видачі. З цих підстав вона вимушена звернутись до суду з клопотанням про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу, та відповідно просити визнати суд поважними причинами його пропуску в зв?язку з відсутністю будь-якої інформації з Укрпошти про його направлення та надходження судового наказу. Вимоги стягувача ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» вважає необгрунтованими у повному обсязі. Працівниками ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» були проведені неодноразові контрольні огляди лічильника електроенергії та зняті контрольні його показники, саме під час яких і було виявлено значні невідповідності в обліку споживання електричної енергії лічильником і останній направлено на експертизу. Крім цього ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» провела нарахування по контрольному зняттю показів лічильника, з якими вона категорично не може погодитись, в зв?язку з фактичною неможливістю споживання в житловій квартирі такого обсягу електричної енергії. З цих підстав вважаю, що ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ», будучи достовірно обізнаним про наявність спору в частині обліку спожитої електричної енергії, безпідставно звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу в безспірному порядку, а не в порядку позовного провадження, як цього вимагає закон за даних обставин. Саме в позовному провадженні ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» має довести як можливість такого обсягу споживання так і правильність обрахунку споживання електричної енергії. На підставі викладеного просить поновити строк для подачі заяви про скасування судового наказу Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 04.04.2025 про стягнення заборгованості у розмірі 139192,80 грн. Скасувати судовий наказ Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області N?742/1878/25 (провадження N?2-н/742/415/25 від 04.04.2025 про стягнення заборгованості у розмірі 139192,80 грн.

Суддя, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Статтею 169 ЦПК України передбачено, що після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного.

Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Відповідно до частин 1-5 статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.3 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Статтею 170 ЦПК України передбачено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Заява боржника про скасування судового наказу подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви (частина 2 статті 171 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що 04 квітня 2025 року Прилуцьким міськрайонним судом Чернігівської області видано судовий наказ у цивільному провадженні №2-н/742/415/25 (єдиний унікальний №742/1878/25) за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енера Чернігів», заборгованість за спожиту електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 , за період з жовтня 2023 року по грудень 2024 року в розмірі 139192 грн. 80 коп. та витрати понесені по сплаті судового збору в розмірі 302,80 грн.

Відповідно до довідки Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Управління Державної міграційної служби України в Чернігівській області від 04.04.2025, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Прилуцьким міськрайонним судом Чернігівської області копію судового наказу разом із доданими до нього документами було направлено боржнику ОСОБА_1 рекомендованим листом за зареєстрованим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Копія даного судового наказу з додатками була отримана Вегера Вітою 23 квітня 2025 року, що підтверджується її підписом в Рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу.

Отже, враховуючи вищезазначені положення закону, ОСОБА_1 вважається такою, що отримала копію судового наказу з додатками 23 квітня 2025 року.

Із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 звернулася до суду 06 червня 2025 року, тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 170 ЦПК України 15-денного строку.

При цьому як на поважність пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу ОСОБА_1 вказує «.. що про видачу судового наказу їй стало відомо випадково 26.05.2025 при перевірці поштової скриньки за адресою: АДРЕСА_2 . Водночас судовий наказ має бути направлений рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, а факт отримання має бути засвідчений особистим підписом отримувача. Проте жодних повідомлень з Укрпошти про направлення та надходження судового наказу вона не отримувала, як і не розписувалась про його отримання», що суперечить обюставинам справи..

З урахуванням викладеного, оскільки ОСОБА_1 23.04.2025 отримала судовий наказ від 04.04.2025, суд не вбачає поважності причин пропуску звернення до суду з заявою про скасування судового наказу, у зв`язку з чим, в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу слід відмовити.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Оскільки, заявник пропустила процесуальний строк звернення до суду, враховуючи відсутність обґрунтованих та об`єктивних доказів поважності причини пропуску строку звернення до суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, на підставі ч. 2 ст. 171 ЦПК України, слід повернути заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя

постановив:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу від 04.04.2025 - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за спожиту електричну енергію - повернути без розгляду.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заяву у разі якщо перестануть існувати обставини, які були підставою її повернення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Наталія ФЕТІСОВА