ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6904/24
Провадження № 2-о/362/31/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.03.25 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Лебідь-ГавенкоГ.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Глевахівська селищна рада Фастівського району Київської області, ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_3 адвокат Приходько С.В. звернувся до суду із заявою в якій просить суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 з березня 2014 року та до моменту смерті останньої .

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2024 року відкрито окреме провадження у справі та витребувано у приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В. належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 (а.с.15).

05.11.2024 року до суду від приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В. надійшли належним чином завірена копія спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 (а.с.23-42).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27.11.2024 року залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи - ОСОБА_6 (а.с.54-56).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.03.2025 року замінено заінтересовану особу з ОСОБА_6 на його правонаступника ОСОБА_4 (а.с.87-89).

Представник ОСОБА_3 адвокат Приходько С.В в судовому засіданні не заперечував щодо залишення заяви без розгляду.

Представник ОСОБА_4 адвокат Дуля Т.В. просила задовольнити клопотання про залишення заяви без розгляду, оскільки померлий ОСОБА_6 звертався до суду про встановлення факту родинних відносин, а саме, що він є дядьком ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказував на те, що встановлення вказаного факту йому необхідно для оформлення спадщини. Правонаступником якого є його дружина, а тому наявний спір про право.

Представник Глевахівської селищної ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомленні належним чином.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, клопотання, заслухавши думки сторін, дійшов наступного висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Судом встановлено, що заявник звернувся до суду в якому просить встановити факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 з березня 2014 року та до моменту смерті останньої.

Як вбачається із заяви встановлення факту йому необхідно для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судом було встановлено та вбачається з Автоматизованої системи документообігу суду, що в провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа 362/2099/21, Провадження № 2-о/362/64/21 за заявою ОСОБА_6 , заінтересована особи: Глевахівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення в якій просив суд встановити факт родинних відносин, а саме, що він є дядьком ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказував на те, що встановлення вказаного факту йому необхідно для оформлення спадщини.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області у справі №362/2099/21 від 26.11.2021 року провадження в справі за заявою ОСОБА_6 , заінтересована особи: Глевахівська селищна рада про встановлення факту, що має юридичне значення, закрито у зв`язку із тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 , помер.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області у справі №362/2099/21 від 26.11.2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про залучення її як правонаступника у цій справі відмовлено.

Згідно постанови Київського апеляційного суду у справі №362/2099/21 від 07 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 листопада 2021 року про відмову в заміні сторони у справі та ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 листопада 2021 року про закриття провадження у справі залишено без змін.

Постановою Верховного суду у справі №362/2099/21 від 08.02.2023 року, залишено без змін ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2022 року правонаступником та спадкоємицею після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 є його дружина ОСОБА_4 , яка як зазначив Верховний суд у постанові не позбавлена можливості звернутися до суду з позовом про право на спадщину після смерті свого чоловіка, в тому числі і на спадкове майно, яке він міг би прийняти в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 у разі доведеності факту їх родинних стосунків.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, перелік яких визначений частиною першою статті 315 ЦПК України.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Частиною шостою статті 294 ЦПК України визначено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Як вбачається із заяви встановлення факту ОСОБА_3 необхідно для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на яку також має право правонаступник та спадкоємиця після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 його дружина ОСОБА_4 , яка не позбавлена можливості звернутися до суду з позовом про право на спадщину після смерті свого чоловіка, в тому числі і на спадкове майно, яке він міг би прийняти в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 у разі доведеності факту їх родинних стосунків.

З урахуванням вказаного, судом встановлено, що між заявником та ОСОБА_4 виник спір про право на отримання спадщини після смерті ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому заява ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Глевахівська селищна рада Фастівського району Київської області, ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем підлягає залишення без розгляду, роз`яснивши право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 293, 294, 260, 261 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Глевахівська селищна рада Фастівського району Київської області, ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятнадцятиденного строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Текст ухвали складено 07.04.2025 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко