У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Лебідь О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 18 листопада 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Подільського районного суду міста Києва від 18 листопада 2024 року позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 102063 (сто дві тисячі шістдесят три) грн. 56 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.

16 квітня 2025 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, у якій просить переглянути та скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 листопада 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Заява обґрунтована тим, що заочним рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 листопада 2024 року задоволено позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Вказав, що не був обізнаний про розгляд даної справи, не отримував поштою ніяких повідомлень та судових повісток. Про рішення суду дізнався 14.03.2025, після того як його рахунки було заблоковано банком, на підставі трьох виконавчих проваджень. Однак, 22.03.2025 помилково адресував заяву про перегляд заочного рішення до Печерського районного суду міста Києва. Оскільки при ухваленні заочного рішення судом не були встановлені усі обставини та не враховано докази, відповідач вважає, що наявні правові підстави для перегляду та скасування заочного рішення.

Відповідно до протоколу розподілу судової справи між суддями від 16 квітня 2025 року, головуючим суддею у справі визначено Будзан Л.Д.

17 квітня 2025 року ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва поновлено відповідачу ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, прийнято заяву, подану відповідачем ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 18 листопада 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та призначено судове засідання.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Відповідач та представник відповідача у судове засідання не з`явилися, відповідач подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив задовольнити.

Виходячи з цього, на підставі ч. 1 ст. 287 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати заяву за відсутності сторін.

Дослідили матеріали справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та її задоволення, виходячи з наступного.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалено судом 18 листопада 2024 року за відсутності відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вище наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає останній, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Крім того, ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У відповідності до ст. 274 ЦПК України дана справа не належить до категорії справ, які не можуть бути розглянуті судом в порядку спрощеного позовного провадження, а тому, враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, дану справу слід призначити до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 280, 285, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В ИВ :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 18 листопада 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, задовольнити.

Скасувати заочне рішення Подільського районного суду міста Києва від 18 листопада 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити у справі судове засідання для розгляду справи по суті на 02 липня 2025 року 0 10 год. 30 хв. в приміщенні Подільського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 308).

Викликати у судове засідання учасників справи.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач також має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади за веб-адресою сторінки України https://pd.ki.court.gov.ua.

Учасниками справи з підстав, зазначених у ст.ст. 36, 37, 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу, може бути заявлено вмотивований відвід протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН