Справа № 645/1660/25
Провадження № 2/645/1434/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Костіної І.Г.,

за участю секретаря судового засідання Бугай К.О.,

представника позивача адвоката Сучкова О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

В березні 2025 року позивач звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради в якому просила суд визначити додатковий строк у два місяці після набрання законної сили рішенням суду, для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Новосибірську російська федерація. Свій позов мотивує тим, що її батьками є громадянин росії ОСОБА_2 та громадянка України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 її батьки розлучилася, та після розлучення батько виїхав з України до російської федерації. ІНФОРМАЦІЯ_3 мати позивачки ОСОБА_2 померла. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки у російській федерації. Від батька залишилося нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 . 17.12.2024 р. позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але постановою нотаріуса позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у звязку з пропуском строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. Позивач має намір прийняти спадщину як спадкоємець першої черги за законом, а інших спадкоємців після смерті її батька - ОСОБА_2 , не має.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач вказує, що після того, як батько виїхав до російської федерації, вона підтримувала з ним зв`язок на відстані. Після початку повномасштабної військової агресії російської федерації проти України у 2022 році їх відносини з батьком зіпсувалися з огляду на протилежні політичні погляди. Батько повністю перестав спілкуватися з нею. Позивач не має спільних з батьком знайомих в російській федерації, тому тривалий час не могла отримати інформацію про його долю. Враховуючи той факт, що російська федерація веде агресивну війну проти України, позивач не мала можливості поїхати до м. Новосибірську для отримання інформації про долю батька та оформлення або отримання будь-яких документів. З огляду на проукраїнську позицію, така поїздка була і є небезпечною для позивача. Окрім того, з 2022 року в Україні припинено поштове сполучення з російською федерацією, тому позивач не могла звернутися до будь-яких органів державної влади російської федерації поштою. Позивач мала великі складнощі під час пошуку способу отримання інформації про батька та підтверджуючих документів в російській федерації. На думку позивача, наведені вище обставини є об`єктивними та істотними перешкодами, які їй завадили отримати інформацію про смерть батька та відповідні підтверджуючі документи незалежно від її особистого бажання, що свідчить про поважність причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. Окрім того, оскільки батько позивача не виходив на зв`язок, а можливості відвідати його у позивача не було, дізналася вона про його ймовірну смерть у вересні 2024 року, коли давній товариш її батька зателефонував та повідомив про те, що нібито її батько помер. Водночас вказана інформація не була достовірною, оскільки факт смерті батька не підтверджувався жодним документом. Позивачу вдалося знайти юриста у м. Новосибірську для перевірки факту смерті її батька, який звернувся до відповідних органів російської федерації та отримав свідоцтво про смерть ІНФОРМАЦІЯ_4 . Тобто офіційно та достовірно позивач дізналась про смерть батька лише 09.10.2024, коли змогла самостійно ознайомитись зі змістом свідоцтва про смерть. Після отримання свідоцтва про смерть, пішов деякий час на його апостилювання та доставку в Україну.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Сучков О.С. підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити та надав пояснення аналогічні викладеним у позові. Судові витрати просив покласти на сторону позивача.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, надав суду письмові пояснення в яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на відсутність поважних причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та неможливістю визначення кола спадкоємців померлого ОСОБА_2 . Справу просив розглядати у відсутність представника відповідача.

Заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Новосибірськ Новосибірської області, російська федерація, помер громадянин російської федерації ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого відділом ЗАЦС радянського району м.Новосибірська управління у справах ЗАЦС Новосибірської області (а.с. 13).

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 . (а.с. 21)

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 і, відповідно, спадкоємцем першої черги. (а.с. 10).

Батьки позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_2 розлучилися 11.09.2007 року, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 . Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , мати позивача - ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 11,12)

Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 статті 1270 Кодексу визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

У результаті дій держави-агресора законодавцями внесені низка суттєвих змін, вищевказаними нормативно-правовими актами, щодо прийняття спадщини в умовах воєнного стану, а саме: перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 закінчився 11 квітня 2023 року.

Встановлено, що позивач, будучи спадкоємцем першої черги, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 17 грудня 2024 року, тобто з пропуском встановленого строку.

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 17.12.2024 р. відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 19).

Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Синельниковим І.П. від 17.12.2024 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_2 у зв`язку зокрема пропуском нею встановленого строку прийняття спадщини (а.с. 17-18).

Згідно ч. 1 ст. 71 Закону України «Про міжнародне приватне право», спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.

У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі №6-1486цс15, від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 17.10.2019 у справі №766/14595/16, від 30.01.2020 у справі №487/2375/18, від 31.01.2020 у справі №450/1383/18, від 17.08.2023 у справі №626/274/22.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Згідно пунктів 1.1.-1.5., 1.12. ч. 1. Глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом МЮ України 22.02.2012 №296/5, зареєстрованого в МЮ України 22.02.2012 за №282/20595, передбачено, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, статусу території, яка є місцем відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян нотаріус витребовує від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Якщо смерть фізичної особи була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України. Якщо спадкодавець мав останнє місце проживання на території іноземної держави, місце відкриття спадщини визначається відповідно до Закону України «Про міжнародне приватне право».

З 12.12.2018 набрав чинності Закон України від 06.12.2018 №2643 V-ІІІ «Про припинення дії Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією», згідно якого припинено з 1 квітня 2019 року дію Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією, учиненого 31 травня 1997 року в м. Києві та ратифікованого Верховною Радою України 14 січня 1998 року. Припинення дії Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією звільняє Україну від будь-якого зобов`язання щодо його виконання і не впливає на права, зобов`язання чи правове становище України, що виникли в результаті виконання зазначеного Договору до припинення його дії, відповідно до статті 70 Віденської конвенції про право міжнародних договорів.

Статті 19 та 34 Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією, який втратив чинність від 01.04.2019, передбачали, що Високі Договірні Сторони забезпечують додержання правового режиму державного майна, майна юридичних осіб і громадян однієї Високої Договірної Сторони, яке знаходиться на території іншої Високої Договірної Сторони, відповідно до законодавства цієї Сторони, якщо інше не передбачене угодою між Сторонами. Сторони виходять з того, що питання відносин власності, які зачіпають їхні інтереси, підлягають врегулюванню на основі окремих угод. Високі Договірні Сторони співробітничатимуть у правовій сфері на основі окремих угод.

Таким чином вбачається, що позивач ОСОБА_1 , батько якої ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в російській федерації, з якою з 01.04.2019 було припинено дію Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією», не могла надати нотаріусу оригінал свідоцтва про смерть батька на підтвердження факту його смерті, як це передбачено пунктами 1.3.-1.5. ч. 1. Глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом МЮ України 22.02.2012 №296/5, зареєстрованого в МЮ України 22.02.2012 за №282/20595, що є дійсними фактичними обставинами та поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини для осіб, спадкодавці яких померли на території російської федерації.

Обставини, які викладені позивачем, зокрема початок збройної агресії російської федерації щодо України, той факт, що померлий був громадянином російської федерації, а його смерть відбулася на території вказаної держави, відсутність можливості отримати у встановленому порядку оригінал свідоцтва про смерть спадкодавця, достатньою мірою обґрунтовують поважність причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відтак, причини пропуску встановленого законом строку суд вважає поважними, а тому вважає можливим задовольнити позовні вимоги позивача та визначити їй додатковий строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 223, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в два місяця після набрання рішенням чинності для подання нєю заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 у місті Новосибірськ Новосибірської області російської федерації.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: Харківська міська рада (ЄРДПОУ 04059243, адреса: 61003, м.Харків, майдан Конституції, буд. 7).

Повний текст рішення складено і проголошено 11.06.2025 року.

Суддя І.Г. Костіна