Справа № 372/785/25 Провадження № 6/358/17/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

судді - Романенко К.С.

за участю секретаря судового засідання - Шпак К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Богуслав Київської області заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання судового рішення у цивільній справі №372/785/25 за позовною заявою ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, -

В С Т А Н О В И В:

29.05.2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про розстрочення виконання судового рішення, мотивуючи свої вимоги тим, що 20 травня 2025 року Богуславським районним судом Київської області ухвалено рішення, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією у розмірі 59 065 грн. 83 коп. та судовий збір в розмірі 1211,20 грн. із кожної, однак виконання рішення для неї є ускладненим у зв`язку з важким фінансовим становищем, на даний час вона чоловіка не має, господарство веде самостійно, офіційно працевлаштована у ФОП ОСОБА_3 в місті Біла Церква на посаді кухара і отримує заробітну плату в середньому вісім тисяч гривень. Вважає що сума боргу є значною та становить надмірний тягар. Всі ці обставини свідчать про її фінансову неспроможність сплатити борг одноразово, тому просить розстрочити їй виконання цього рішення на 12 місяців зі сплатою щомісячно суми в рівних частинах.

В судове засідання 05.06.2025 ОСОБА_2 не з`явилася. Одночасно 05.06.2025 надіслала на адресу суду клопотання про слухання заяви без її участі на підставі поданих нею документів.

Представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у судове засідання також не з`явився. Проте, 03.06.2025 року на адресу суду надіслав заперечення на заяву ОСОБА_1 , в якому просив справу слухати в його відсутність та відмовити у задоволенні вказаної заяви з тих підстав, що будь-які відстрочення та розстрочення судового рішення призведуть до ще більшого порушення прав Товариства, оскільки будуть впливати на фінансовий стан позивача (постанова Верховного Суду від 18.02.2020 у справі № 922/2191/19 від 16.01.2020 у справі № 910/1820/19). Також зазначив, що подальше відтермінування виконання судового рішення лише збільшуватиме втрати Товариства. Тобто вважає, що заявник відмовляється виконувати рішення суду, яке відповідно до ст. 129 Конституції України є обов`язковим до виконання. Будь-яких доказів на підтвердження своїх тверджень заявниця не надала, але матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення.

За таких обставин суд вважає можливим провести розгляд заяви по суті у відсутність учасників по справі.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, судом відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 20.05.2025 року позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 59 065 (п`ятдесят дев`ять тисяч шістдесят п`ять) грн 83 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Згідно із ст.129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в пілотному рішенні "Іванов проти України", право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, як би національна правова система дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалось невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі "Горнсбі проти Греції").

Відповідно до ч.1 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно із ч.3 ст.435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч.4 ст.435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої чи членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно із ч.5 ст.435 ЦПК України, розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Таким чином, розстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 постанови від 26.12.2003 №14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах" від 25.09.2015 № 8 встановлено, що судам при вирішенні питання про розстрочку виконання рішення суду слід враховувати те, що розстрочкою виконання рішення є встановлення періоду, протягом якого рішення суду виконається частинами з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частини мають визначатись судом. Це стосується виконанням рішення суду щодо предметів, які діляться (грошей, майна тощо). Суди, задовольняючи заяви про розстрочку та відстрочку виконання рішень, враховують що матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для невиконання судових рішень, які набрали законної сили, та не є обставиною, що утруднює виконання рішень суду.

У постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 796/43/2018 зазначено, що підставою для застосування ст.435 ЦПК України і ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Такі обставини повинні виникнути після ухвалення судового рішення та мають бути об`єктивними та такими, що не залежать від волі сторін.

Підстави, які зумовлюють необхідність розстрочки виконання рішення, мають оціночний характер, так як законодавцем не надано його вичерпного переліку.

Зміна способу і порядку виконання рішення допускається у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення.

За правилом ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст.10, 81 ЦПК України саме заявник зобов`язаний довести зазначений предмет доказування, тобто виняткові підстави для розстрочення виконання судового рішення.

Як на підставу розстрочки виконання рішення суду заявниця посилається на те, що наразі хоч і працює, але отримує маленьку заробітну плату, яку заледве вистачає на сплату комунальних послуг, придбання продуктів та ліків, у зв`язку з чим її матеріальний стан є дуже скрутним.

Судом встановлено, що заявниця працює, має дохід, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, документів, які б свідчили про наявність у неї інвалідності, хвороби, іншої надзвичайної ситуації, яка б підтвердила особливий характер обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду не надано, складне матеріальне становище не свідчить ні про винятковість, ні про поважність причин невиконання рішення суду, а тому не може бути підставою для розстрочки виконання рішення суду.

Тобто, вирішуючи дане питання суд зазначає, що обставини, на які посилається заявник, не є виключними в розумінні статті 435 ЦПК України і не є підставою для розстрочення виконання рішення суду.

Таким чином, відповідачем не надано суду належних доказів, виникнення виключних обставин у розумінні ст.435 ЦПК України, які б давали підстави для розстрочки виконання рішення суду, а наведені підстави не можуть бути визнанні такими, що вказують на необхідність відповідного розстрочення.

Суд звертає увагу, що норми чинного законодавства допускають розстрочення виконання рішення лише у виняткових випадках. Безпідставне розстрочення виконання рішення суду підриває правовий принцип своєчасного та повного виконання судового рішення у цивільній справі, що являється складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року.

З огляду на зазначене суд доходить до висновку про відсутність правових підстав для розстрочення виконання рішення суду, що є підставою для відмови в задоволенні заяви.

Керуючись ст.81, 258, 259, 260, 353, 354, 435 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення Богуславського районного суду Київської області від 20 травня 2025 року, яким стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 59 065 (п`ятдесят дев`ять тисяч шістдесят п`ять) грн 83 коп., стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі її подання ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 05.06.2025 року.

Головуючий: суддя К. С. Романенко