Провадження № 2/752/804/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22.05.2025 року Голосіївський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді - Мазур Ю.Ю.

при секретарі судового засідання - Бєляєвої К.Д.,

за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Кириллова М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2», Київська міська державна адміністрація, Київська міська рада про визнання наймачем житлового приміщення та зобов`язання укласти договір найму житлового приміщення, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2» про визнання наймачем житлового приміщення та зобов`язання укласти договір найму житлового приміщення.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що ОСОБА_1 з кінця 2015 почав постійно проживати разом з його дідом ОСОБА_2 та його бабусею ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 . Вони були люди похилого віку і за станом здоров?я потребували догляду позивача. Вселившись у дану квартиру позивач разом з дідусем та бабусею вели спільне господарство, купували продукти харчування, сплачували за надані комунальні послуги, здійснювали поточний ремонт. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дідусь позивача ОСОБА_2 , а в квартирі залишилась проживати його сім?я. По причині тривалості процедури оформлення документів про взяття позивача на військовий облік, останній не встиг подати необхідні документи для реєстрації місця його проживання у квартирі за життя бабусі. 28.02.2020 бабуся позивача ОСОБА_3 трагічно загинула. Після смерті дідуся та бабусі позивач продовжує проживати у квартирі АДРЕСА_1 , яка стала для позивача єдиним постійним житлом. Дідусь і бабуся погоджувались на проживання позивача у даній квартирі та бажали здійснити відповідну реєстрацію його місця проживання, проте з об`єктивних причин таких дій не встигли вчинити. Позивач звернувся з відповідною заявою щодо найму житлового приміщення як членом сім?ї померлого квартиронаймача договору найму житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, але отримав відмову, оскільки позивач не зареєстрований у вказаній квартирі.

Враховуючи викладене, позивач просить визнати його наймачем квартири АДРЕСА_1 ; зобов`язати Голосіївську районну державну адміністрацію укласти з ОСОБА_1 договір найму квартири АДРЕСА_1 ; судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.12.2023 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2» про визнання наймачем житлового приміщення та зобов`язання укласти договір найму житлового приміщення.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2024 залучено до участі по справі в якості третіх осіб: Київську міську державну адміністрацію, Київську міську раду.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті.

У січні 2024 представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позовні вимоги є безпідставними і необґрунтованими.

У лютому 2024 представник позивача надав до суду відповідь на відзив, в якому просив задовольнити позовні вимоги, з підстав викладених у відповіді на відзив на позовну заяву.

У лютому 2025 представник третьої особи Київської міської ради подала до суду письмові пояснення, в яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки в матеріалах справи відсутні докази про згоду померлого ОСОБА_2 на вселення позивача до спірного житлового приміщення.

У квітні 2025 представником позивача подано до суду заперечення щодо пояснень третьої особи, в яких останній просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2», Київська міська державна адміністрація,

Київська міська рада в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що позивач ОСОБА_1 є її сином. Після смерті її чоловіка, позивач ОСОБА_1 проживав з бабусею та дідусем з кінця 2015 року. Завжди допомагав їм. Сплачував комунальні послуги, займався похованням.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що позивач ОСОБА_1 є її онуком. Зазначила, що позивач проживав разом із бабусею та дідусем постійно з 2015 року, утримував їх постійно, зокрема, купляв їм продукти та ліки.

Суд, заслухавши позивача та його представника, пояснення свідків, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі розпорядження Московської районної державної адміністрації від 11.06.1997 № 655 було видано ОСОБА_2 ордер від 11.06.1997 № 007039 на зайняття сім?єю у складі 3 осіб квартири АДРЕСА_1 . Ордер був виданий на ім?я ОСОБА_2 та на його дружину ОСОБА_3 та її батька ОСОБА_6 .

Згідно довідки форми № 3 від 2015 року у квартирі АДРЕСА_1 прописані і проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_7 надав до суду письмову заяву з посвідченням 01.05.2025 його підпису приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заїзжай К.М., зареєстрованим в реєстрі за № 339, в якій зазначено, що ОСОБА_7 підтверджує той факт, що перебуває у дружніх відносинах з ОСОБА_1 з червня 2015 та неодноразово був у ОСОБА_8 у гостях за його адресою проживання: АДРЕСА_2 , в якій він проживав разом з дідусем - ОСОБА_2 та бабусею - ОСОБА_3 . Цією заявою підтвердив той факт, що неодноразово допомагав на особистому транспортному засобі завозити ОСОБА_1 продукти харчування та побуту, а також медичні препарати для ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за адресою їх проживання, а саме: АДРЕСА_3 .

Крім того, підтвердив заявою той факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 мали на меті провести процедуру приватизації квартири АДРЕСА_1 .

З кінця 2015 року позивач став проживати разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вели спільне господарство, сплачували за комунальні послуги, здійснювали поточний ремонт, що підтверджується показаннями свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 .

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві 31.08.2019, про що зроблено відповідний актовий запис за № 14566.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 02.03.2020, про що зроблено відповідний актовий запис за № 3720.

Поховання бабусі організовано та проведено за рахунок позивача, що підтверджується договором на організацію поховання від 02.03.2020.

Довірливі відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 підтверджуються довіреностями, виданими ОСОБА_3 на ім?я ОСОБА_1 , а саме: 12.09.2019 видана довіреність з правом представництва в усіх підприємствах, установах, організаціях з питань переоформлення та отримання пенсії; 12.09.2019 видана довіреність з правом відкриття та розпорядження банківськими рахунками, а також представництво в усіх підприємствах, установах, організаціях з питань збирання необхідних для приватизації квартири документів, отримання відповідних довідок про склад сім?ї; 18.01.2020 видана повторна довіреність щодо розпорядження банківським рахунком; 20.02.2020 видана довіреність щодо представлення інтересів ОСОБА_3 в усіх підприємствах, установах, організаціях будь-якої підпорядкованості. Дорученням від 20.02.2020 ОСОБА_3 делеговано позивачу повноваження щодо ініціювання та супроводження приватизації квартири.

Як зазначає позивач, по причині тривалості процедури оформлення документів про взяття ОСОБА_1 на військовий облік, останній не встиг подати необхідні документи для реєстрації місця його проживання у квартирі за життя бабусі.

Родинні відносини ОСОБА_1 з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтверджуються копіями документів спадкових справ, а саме: свідоцтвами про право на спадщину від 20.03.2020 та від 26.10.2020.

Як вбачається з листа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич-2» № 27 від 06.10.2023, вказане ОСББ «Смолич-2» створено та зареєстровано 24.09.2020. З 24.09.2020 по даний час ОСОБА_1 щомісячно, регулярно та своєчасно оплачує, згідно кошторису, витрати на утримання будинку та прибудинкової території, заборгованості перед ОСББ квартира АДРЕСА_1 немає.

Крім того, довідкою, виданою ОСББ «Смолич-2» № 4/24 від 06.02.2024 підтверджується, що ОСОБА_1 з 24.09.2020 по теперішній час проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

КП виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» на адвокатський запит своїм листом від 10.10.2023 № 30/3/2110968 підтвердили, що за квартиру АДРЕСА_1 щомісячно здійснюється оплата комунальних послуг.

Судом встановлено, що позивачем здійснювалась оплата комунальних послуг, що підтверджується копіями квитанцій, які долучені до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

При цьому, відповідно до Акту від 20.10.2023, складеного ЖЕД-100 мешканці будинку по АДРЕСА_5 ОСОБА_9 , по АДРЕСА_6 ОСОБА_10 підтверджують, що ОСОБА_1 не проживає за адресою: АДРЕСА_4 з листопада 2015 і по теперішній час.

З наданих позивачем договорів на розробку інформаційних систем (веб-сайтів), які укладені позивачем з фізичною особою-підприємцем є інформація про місце виконання зобов`язань, вбачається, що квартира АДРЕСА_1 є місцем, де позивачем фактично здійснюється підприємницька діяльність.

Отже, основний квартиронаймач вказаного помешкання помер у 2019, його дружина у 2020, а позивач залишився проживати у квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Положеннями статей 4, 5 ЖК України передбачено, що жилі будинки, а також жилі приміщення в інших будівлях, що знаходяться на території України, утворюють житловий фонд, а державний житловий фонд перебуває у віданні місцевих Рад народних депутатів (житловий фонд місцевих Рад) та у віданні міністерств, державних комітетів і відомств (відомчий житловий фонд).

Статтею 61 ЖК України встановлено, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем, житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Відповідно до ч. 2 сі. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Стаття 63 ЖК України встановлює, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням (ч. 2 ст. 65 ЖК Української РСР).

Статтею 106 ЖК України визначено, що повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача.

В рішенні від 03.06.1999 року по справі № 5-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що терміни «сім`я», «члени сім`ї», «родичі», «сімейне життя», «утримання» тощо без визначення змісту вживаються неодноразово. Так, фундаментальним правовим підґрунтям тлумачення поняття «член сім`ї» є визнання Конституцією України людини найвищою соціальною цінністю (стаття 3); на вільний вибір місця проживання ( стаття 33); закріплення права кожного на житло (стаття 47) тощо. Житловий Кодекс Української РСР, визначаючи гарантії права громадян на житло, встановлює права і обов`язки наймача жилого приміщення та членів його сім`ї, які проживають разом з ним за договором найму, обов`язковим елементом якого є плата за користування житлом та за комунальні послуги. Частина друга статті 64 цього Кодексу передбачає, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім» ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Аналогічні положення щодо членів сім`ї власника будинку (квартири) містить частина четверта статті 156 цього Кодексу. Таким чином, законодавець не встановив вичерпного переліку осіб, які належать до кола членів сім`ї наймача, але визначив критерії, за якими осіб, не пов`язаних шлюбними або родинними стосунками, віднесено до них.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати касаційного цивільного суду від 31.08.2021 у справі № 569/12946/18-ц (провадження № 61-11097св20) зазначено наступне: «Право користування жилим приміщенням нарівні з наймачем виникає у тих осіб, які вселилися як члени сім`ї наймача в установленому законом порядку. Вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з`ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім`ї наймача, чи зареєстровані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами, наймачем і членами сім`ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням. Наявність чи відсутність реєстрації сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім`ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем доведено обставини, що він вселилися у квартиру за згодою наймача житла, використовував вказану квартиру як єдине місце проживання, був зареєстрований як член сім`ї наймача, вів спільне господарство та спільно утримували квартиру. З урахуванням тривалості проживання позивача з наймачем, він вселився у спірну квартиру з додержанням статей 64, 65 ЖК Української РСР, отже, є членом сім`ї наймача. Позивач вселився до спірного житлового приміщення як член сім`ї наймача на законних підставах, спірне житлове приміщення було постійним місцем його проживання. Факт постійного та тривалого проживання із померлим наймачем у спірній квартирі до дня його смерті як член його сім`ї підтверджено документами та показами свідків, а отже позивач має право на користування спірною квартирою та визнання його наймачем квартири з огляду на вимоги ст. 106 ЖК України, внаслідок чого суд задовольняє позовні вимоги позивача в частині визнання ОСОБА_1 наймачем квартири за адресою: АДРЕСА_3 .

При цьому, суд вважає, що представниками відповідачів не надано суду доказів, які б спростували вищевикладене, внаслідок чого суд відхиляє їх позицію щодо необґрунтованості та недоведеності позову позивачем при вирішення спору по суті.

Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача укласти договір найму квартири АДРЕСА_1 , суд зазначає наступне.

У відповідності до ч. 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Згідно з ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: - управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню; - облік громадян, які відповідно до законодавства потребують поліпшення житлових умов; розподіл та надання відповідно до законодавства житла, що належить до комунальної власності; вирішення питань щодо використання нежилих приміщень, будинків і споруд, що належать до комунальної власності; - здійснення контролю за станом квартирного обліку та додержанням житлового законодавства на підприємствах, в установах та організаціях, розташованих на відповідній території, незалежно від форм власності; - видача ордерів на заселення жилої площі в будинках державних та комунальних організацій.

Зважаючи на те, що квартира не приватизована і знаходиться в комунальній власності територіальної громади, то управління житловим фондом здійснюється Київською міською радою через свої виконавчі органи.

Позивач звернувся із заявою до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації щодо переукладення з ним, як членом сім?ї померлого квартиронаймача договору найму житлового приміщення, проте отримав відмову від 13.10.2023 № 100-100/В-926-2026, оскільки позивач не зареєстрований у даній квартирі.

Надання дозволу на укладення умов Договору здійснюється шляхом прийняття виконавчим комітетом відповідного рішення.

Згідно з положеннями Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів 11.03.1980 - під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, які він вважає найкращим за даних обставин. Суд не може підміняти державний орган, замість якого приймати рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Проаналізувавши вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації укласти договір найму квартири АДРЕСА_1 , оскільки суд не може підміняти адміністративний орган та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем. За таких підстав суд приймає до уваги при вирішенні спору по суті позицію відповідача-1 про недоведеність позовних вимог щодо зобов`язання відповідача-1 укласти договір найму.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2», Київська міська державна адміністрація, Київська міська рада про визнання наймачем житлового приміщення та зобов`язання укласти договір найму житлового приміщення, - підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смолич 2», Київська міська державна адміністрація, Київська міська рада про визнання наймачем житлового приміщення та зобов`язання укласти договір найму житлового приміщення - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) наймачем квартири АДРЕСА_1 .

У решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації (ідентифікаційний код: 37308812, місцезнаходження: м. Київ, просп. Голосіївський, 42) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 коп.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Ю.Ю. Мазур