ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Номер провадження 22-ц/818/2555/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2025 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. від 21 лютого 2025 року по справі № 953/11242/24 за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Позовна заява мотивована тим, що за договором позики від 23 жовтня 2021 року він передав у позику відповідачу 2850,00 доларів США, які ОСОБА_2 мав повернути до 07 грудня 2021 року. У зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань просив стягнути з нього заборгованість за договором позики в розмірі 2850,00 доларів США та 3% річних в розмірі 256,03 доларів США.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року позовну заяву адвоката Шевченко Д.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , повернуто ОСОБА_3 .

Ухвала судді суду першої інстанції мотивована тим, що вимоги ухвали судді Московського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви не виконані, до суду не надано документів, що підтверджують повноваження адвоката на надання правничої допомоги ОСОБА_1 у Московському районному суді м. Харкова, оскільки наданий 10 лютого 2025 року ордер не містить ані даних особи, якій надається правнича допомога, ані даних органу, в якому така допомога надається.

Не погодившись з ухвалою судді про повернення позовної заяви, 05 березня 2025 року через систему «Електронний суд» представниця ОСОБА_1 адвокат Шевченко Д.С. звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви, адже 10 лютого 2025 року через підсистему «Електронний суд» нею подано заяву про усунення недоліків на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року та надано ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1239028 від 10 лютого 2025 року на підтвердження повноважень представника позивача у Московському районному суді м. Харкова, згенерований у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, який містить усі реквізити, що передбачені пунктом 12 Положення про ордер на надання правничої допомоги. Файл ордеру, доданий до заяви про усунення недоліків, перевірений на предмет пошкодження та відкривається вільно на трьох різних комп`ютерах у браузерах Google Chrome, Microsoft Edge, програмі ABBYY Fine Reader 15. Суд дослідив паперову копію документа, яка містить технічні недоліки, а не електронний оригінал, розміщений у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС. Первісна ухвала Московського районного суду м. Харкова, якою позовну заяву було залишено без руху, не містила такого недоліку позовної заяви як відсутність повноважень у заявника. Також суд прийняв до розгляду заяву про усунення недоліків від 30 січня 2025 року, подану нею. Київський районний суд м. Харкова, до якого первісно подано позов, також не мав зауважень до її повноважень як представника.

ОСОБА_2 своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9,10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З огляду на те, що апеляційна скарга подана на ухвалу суду про повернення позовної заяви, яка входить до переліку ухвал суду, зазначених у частині 2 статті 369 ЦПК України, і апеляційні скарги на які розглядаються без повідомлення учасників справи, дана справа підлягає розгляду за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення її учасників.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Отже, суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами на підставі частини 2 статті 369 ЦПК України.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали судді суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, представниця ОСОБА_1 адвокат Шевченко Д.С. звернулась до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

До позовної заяви долучено ордер серія АХ № 1225302 від 06 грудня 2024 року на представництво адвокатом Шевченко Д.С. інтересів ОСОБА_1 у Київському районному суді м. Харкова (а.с. 8).

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2024 року справу передано за підсудністю на розгляд Московського районного суду м. Харкова (а.с. 18).

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, а саме: надання уточненої позовної заяви з відомостями про наявність чи відсутність електронного кабінету у сторін, копії договору позики належної якості та копії уточненої позовної заяви з додатками для відповідача, а у разі її подання через підсистему «Електронний суд» - квитанції про надсилання вказаних документів відповідачу (а.с. 31-32).

Інших недоліків в ухвалі зазначено не було.

Вказану ухвалу доставлено до електронних кабінетів ОСОБА_1 та адвоката Шевченко Д.С. 25 січня 2025 року (а.с. 33, 34).

30 січня 2025 року адвокат Шевченко Д.С. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про усунення недоліків позовної заяви. Зокрема, на виконання ухвали судді Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року задля усунення недоліків позовної заяви представницею було надано: уточнену позовну заяву із зазначенням відомостей про наявність у позивача електронного кабінету та його відсутність у відповідача; договір позики від 23 жовтня 2021 року; копію уточненої позовної заяви з додатками для відповідача (а.с. 39-45).

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року продовжено адвокату Шевченко Д.С. строк для усунення недоліків позовної заяви, який був визначений ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року на строк п`ять днів з дня вручення цієї ухвали. В ухвалі зазначено про необхідність усунення недоліків позовної заяви, а саме надання документів, що підтверджують повноваження адвоката Шевченко Д.С. на надання правничої допомоги ОСОБА_1 у Московському районному суді м. Харкова.

Вказану ухвалу доставлено до електронних кабінетів ОСОБА_1 та адвоката Шевченко Д.С. 07 лютого 2025 року (а.с. 51, 52).

10 лютого 2025 року через підсистему «Електронний суд» адвокатом Шевченко Д.С. подано заяву про усунення недоліків на виконання ухвали судді Московського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року та надано ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1239028 від 10 лютого 2025 року на підтвердження повноважень представника ОСОБА_1 у Московському районному суді м. Харкова (а.с. 55).

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року позовну заяву адвоката Шевченко Д.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , повернуто ОСОБА_3 з тих підстав, що вимоги ухвали судді Московського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви не виконані, до суду не надано документів, що підтверджують повноваження адвоката на надання правничої допомоги ОСОБА_1 у Московському районному суді м. Харкова, оскільки наданий 10 лютого 2025 року ордер не містить ані даних особи, якій надається правнича допомога, ані даних органу, в якому така допомога надається.

Проте, погодитися з таким висновком судді суду першої інстанції колегія суддів апеляційної інстанції не може, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, наданих сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

У справі «Bellet v. France» («Белле проти Франції», рішення від 04 грудня 1995 року), Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Частиною 7 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частини 1, 2, 3 статті 185 ЦПК України передбачають, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до положень статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються, зокрема, ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Частина 2 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлює, що ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно з пунктом 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (із змінами) (далі - Положення) ордер на надання правничої допомоги є письмовий документ (в паперовій або електронній формі), що посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України. Електронна копія електронного ордера на надання правничої допомоги виготовляється в порядку встановленому для оригіналу ордеру на надання правничої допомоги в електронній формі (здійснюється візуальне подання електронного документа в електронній формі з накладенням електронного підпису), у т.ч. не потребує проставляння слів «Згідно з оригіналом»)».

Пунктами 3, 4 та 6 Положення встановлено, що в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1). Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Адвокати, адвокатські об`єднання або адвокатські бюро ініціюють генерування ордерів відповідно від адвокатів, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально, керівників (уповноважених осіб) адвокатського об`єднання, адвокатського бюро через офіційний веб-сайт НААУ, в раді адвокатів регіону, або як виняток у передбачених Радою адвокатів України випадках безпосередньо у Національній асоціації адвокатів України (пункт 8 Положення).

Відповідно до пункту 12 Положення ордер містить наступні реквізити: Серію, порядковий номер ордера; Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правнича допомога; Посилання на договір про надання правничої допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правничої допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; Назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо); Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; Ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); Адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; Обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої допомоги; Дату видачі ордера; Підпис адвоката (власноручний або електронний) який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); Підпис адвоката (власноручний або електронний) який надає правничу допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); Підпис (власноручний або електронний) керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням. Під час дії воєнного стану на території України, реквізити, передбачені цим підпунктом можуть оформлятись у відповідності до п. 10 цього Положення; Двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ; Реквізити 12.1, 12.5 (крім номера посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане), 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці; Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер.

Таким чином, Положенням унормовано, що бланк ордеру, що підтверджує повноваження адвоката, як представника, зокрема, в суді генерується у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua та має містити реквізити, встановлені пунктом 12 Положення.

За змістом пункту 11 Положення лише ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Відповідно до положень ч. 1, 4 та 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Положеннями ч. 6 ст. 43 ЦПК України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». У разі надсилання електронного документа кільком адресатам або його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Якщо автором створюються ідентичні за документарною інформацією та реквізитами електронний документ та документ на папері, кожен з документів є оригіналом і має однакову юридичну силу (абз. 1-3 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії. Електронна копія електронного документа засвідчується у порядку, встановленому законом. Копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством (абз. 4-6 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Матеріали справи свідчать про те, що паперовий примірний ордеру серія АХ № 1239028 від 10 лютого 2025 року, наданий адвокатом Шевченко Д.С., роздрукований судом першої інстанції, не містить відомостей щодо ПІБ особи, якій надається правнича допомога, та назви органу, в якому надається правнича допомога (а.с. 55).

Водночас, електронний примірник ордеру, що міститься в підсистемі «Електронний суд», всі відповідні відомості містить, що апеляційним судом перевірено, а також підтверджується наданим представницею позивача скриншотом з електронного кабінету (а.с. 73).

Тобто, ордер в електронній формі, який є оригіналом електронного документа, містить усі необхідні реквізити та є належним підтвердженням повноважень адвоката Шевченко Д.С. на представництво інтересів ОСОБА_1 у Московському районному суді м. Харкова.

Згідно позиції ЄСПЛ будь-які перебої в роботі електронної системи документообігу, внаслідок чого заяви та додані до них додатки не змогли надійти до суду, повинні тлумачитися на користь особи, яка зробила все, що від неї залежало, для належного виконання своїх обов`язків (Tence v. Slovenia, no. 37242/14, 31 May 2016).

З урахуванням викладеного, технічні недоліки, що виникли при роздрукуванні судом ордеру з системи «Електронний суд», не можуть бути перешкодою у доступі до правосуддя та підставою для повернення позовної заяви.

Крім того, ухвала судді Московського районного суду м. Харкова від 24 січня 2025 року, якою позовну заяву було залишено без руху, взагалі не містила такого недоліку позовної заяви як відсутність повноважень у адвоката Шевченко Д.С. представляти інтереси позивача, тож суд безпідставно продовжив строк на усунення недоліків, про які первісно позивачу не вказав.

Зважаючи на викладене, суддя суду першої інстанції застосував приписи частини 3 статті 185 ЦПК України без достатніх для цього правових підстав.

Враховуючи вищевикладене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала судді суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, і таке порушення норм процесуального права перешкоджає подальшому провадженню в справі, адже у судді суду першої інстанції не було законних підстав для повернення позову.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду першої інстанції, що перешкоджає подальшому провадженню в справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала судді суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Оскільки наразі розглядається лише процесуальне питання, а не справа по суті спору, питання щодо розподілу судових витрат не вирішується.

Керуючись ст. 367, ч. 2 ст. 369, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року по справі № 953/11242/24 скасувати, справу направити до Московського районного суду м. Харкова для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 02 червня 2025 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина