ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/4803/24 Номер провадження 22-ц/814/1793/25Головуючий у 1-й інстанції Турченко Т.В. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Чумак О.В.,

суддів: Дряниці Ю.В., Пилипчук Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2025 року, постановлену суддею Турченко Т.В.

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медведєва Вікторія Анатоліївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Процай В.М. звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу житлової кімнати АДРЕСА_1 , який посвідчений 30.01.2024 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Медведєвою В.А. за № 204; скасувати рішення приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Медведєвої В.А. про державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на вищевказане нерухоме майно та поновити відомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на житлову кімнату АДРЕСА_1 на власника ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 01.08.2024 відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання, яке призначено на 26.08.2024 на 14:30 год.

Ухвалами Київського районного суду м. Полтави від 09.10.2024 року визнано явку позивача ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_3 обов?язковою в судове засідання, що відбудеться 18.10.2024 о 11:15 год.; закрито підготовче засідання у справі та призначено її до судового розгляду на вищевказану дату та час.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2025 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медведєва Вікторія Анатоліївна про визнанння договору купівлі-продажу недійсним залишено без розгляду.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 за дорученням ОСОБА_4 про стягнення витрат на правову допомогу задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 понесені витрати на правову допомогу в розмірі 10000 грн.

Скасовано арешт на заборону відчуження житлової кімнати в гуртожитку за АДРЕСА_1 , який посвідчений 30.01.2024 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Медведєвою В.А. за № 204 та яка належить на праві власності ОСОБА_2 , накладений на підставі ухвали Київського районного суду м. Полтави від 22.07.2024 року по справі № 552/4579/24 провадження 2-з/552/51/24.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач ОСОБА_1 , в судові засідання, що були призначені на 11 год. 15 хв. 18.10.2024 року, 09 год. 00 хв. 04.12.2024 року та 10 год. 00 хв. 03.02.2025 року не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся, про причини неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило, що є підставою для залишення його позовної заяви без розгляду, стягнення з нього на користь відповідача витрат на правову допомогу та скасування накладено арешту на нерухоме майно.

Не погодившись з даною ухвалою місцевого суду її в апеляційному порядку оскаржив позивач ОСОБА_1 , просив ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Апеляційна скарга обгрунтована тим, що дана справа не є малозначною, тому ОСОБА_4 , яка не є адвокатом, не мала права бути представником ОСОБА_2 та брати участь її розгляді. Таким чином, суд безпідставно задовольнив клопотання ОСОБА_4 про обов?язкову явку позивача.

Враховуючи вказані обставини суд безпідставно стягнув з позивача на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу, оскільки згідно ст. 137 ЦПК України, сторони несуть витрати пов?язані з правничою допомогою наданою саме адвокатом.

Від ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В судове засідання учасники справи не з?явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи.

Від ОСОБА_4 , яка згідно довіреності дії від імені ОСОБА_2 , до суду надійшла заява про розгляд справи без її участі та участі ОСОБА_2 , в якій також просила залишити оскаржувану ухвалу без змін.

Від приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Медведєвої В.А. до суду надійшла заява про розгляд справи без її присутності, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, у липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медведєва В.А. про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 01.08.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 26.08.2024 на 14:30 год. (а.с. 26).

Ухвалами Київського районного суду м. Полтави від 09.10.2024 закрито підготовче засідання у справі, призначено справу до судового розгляду на 18.10.2024 на 11:15 год. та визнано явку ОСОБА_1 обов`язковою (а.с. 115-116).

18.10.2024 від представника ОСОБА_1 адвоката Процай В.М. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке в судовому засіданні було задоволено, розгляд справи відкладено на 04.12.2024 на 09:00 год. (а.с. 129-138).

04.12.2024 від адвоката Процай В.М. надійшло повідомлення про припинення представлення інтересів ОСОБА_1 (а.с. 164).

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання розгляд справи, фіксування судового засідання призначеного на 09:00 год. 04.12.2024 не здійснювалося в зв`язку з відсутністю світла, в зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 10:00 год. 03.02.2025 (а.с. 165).

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 03.02.2025 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медведєва Вікторія Анатоліївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишено без розгляду.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, місцевий суд виходив з того, що позивач повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, у судові засідання призначені на 18.10.2024, 04.12.2024, 03.02.2025 не з`явився, про поважність причини неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком місцевого суду з наступних підстав.

За положеннями ст. 55, 124 Конституції України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплює право на справедливий суд.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції закріплені такі елементи права на судовий захист, як право на розгляд справи, справедливість судового розгляду, публічність розгляду справи та проголошення рішення, розумний строк розгляду справи, розгляд справи судом, встановленим законом, незалежність і безсторонність суду. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом.

Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя, що кореспондується із положеннями статті 4 ЦПК України, з огляду на які, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

У відповідності до ч. ч. 2, 3 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Пунктом 5 ст. 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п?ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Згідно ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Ухвала суду, якою визнана явка ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 18.10.2024 о 11:15 год. обов?язковою, повернулася до суду 23.10.2024 без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 148).

Разом з тим, вказана ухвала була направлена позивачу лише 14.10.2024, тобто з порушенням вимог п. 5 ст. 128 ЦПК України (а.с. 146).

Таким чином, станом на 18.10.2024 в матеріалах справи були відсутні докази про належне повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду справи.

Окрім того, від представника позивача адвоката Процай В.М. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду даної справи (а.с. 129-137).

З довідки, складеної секретарем судового засідання вбачається, що 04.12.2024 розгляд даної справи, призначеної на 09:00 год. не відбувся у зв?язку з відсутністю світла, внаслідок чого розгляд справи було відкладено на 10:00 год. 03.02.2025 (а.с. 165).

В даній довідці відсутні відомості про явку сторін до суду.

Таким чином, підставою для відкладення розгляду справи призначеної на 04.12.2024 слугувала відсутність електроенергії, а не неявка позивача в судове засідання.

Апеляційний суд зазначає, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи (ухвали Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 січня 2019 року у справі № 346/3736/15-ц, від 25 березня 2019 року у справі № 757/5359/18-ц, від 31 січня 2019 року у справі № 442/2263/18).

За таких обставин висновок суду першої інстанції, щодо наявності правових підстав для залишення позову без розгляду не відповідає обставинам справи та вимогам чинного законодавства.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року відзначив, що право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Загалом Європейський Суд з прав людини у своїй практиці критично оцінює надмірну формалізованість вимог національного законодавства різних держав-учасниць, що перешкоджають доступу до суду.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, якщо вона постановлена з порушення норм процесуального права чи неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Питання про стягнення судових витрат буде вирішуватисяся при вирішенні питання про закінчення судового провадження, тобто при закритті провадження у справі, залишенні позову без розгляду чи вирішенні спору по суті з ухваленням рішення суду.

Керуючись ст. 367, ст. 368, ст. 374 ч. 1 п. 6, ст. 379, ст. 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 03 лютого 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий О.В. Чумак

Судді Ю.В. Дряниця

Л.І. Пилипчук