УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Лукач О.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2024 до Солом`янського районного суду міста Києва, засобами поштового зв`язку, за підписом представника позивача Шкапенко О.В., надійшла вищевказана позовна заява, у якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь АТ «А-БАНК» заборгованість за кредитним договором №б/н від 22.07.2017 у розмірі 29886,87 гривень, станом на 16.09.2024, та судові витрати сплачений судовий збір у розмірі 3028 гривень.

Після виконання судом вимог частини восьмої статті 187 ЦПК України, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 11.10.2024 позовну заяву передано для розгляду за підсудністю до Вишгородського районного суду Київської області.

Матеріали цивільної справи надійшли до Вишгородського районного суду Київської області 27.02.2025 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану цивільну справу передано судді Лукач О.П. для розгляду.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.03.2025 позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, оскільки зазначений спір є малозначним та враховуючи положення статей 274, 279 ЦПК України.

Позивачу та його представнику, у порядку, встановленому статтею 14 ЦПК України, було надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі, після чого, сторона позивача з будь-якими клопотаннями/заявами до суду не зверталася.

Відповідачу копії ухвали суду про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками було надіслано на адресу зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання: АДРЕСА_1 .

Судова кореспонденція надіслана відповідачу повернулась на адресу суду без вручення з причин «за закінченням терміну зберігання».

29.05.2025 до суду надійшла заява дружини відповідача у справі Діни Полагнюк про закриття провадження у справі на підставі частини першої статті 255 ЦПК України, вказуючи, що до подання банком вказаного позову до суду та відкриття провадження у справі, відповідач ОСОБА_1 загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 в районі населеного пункту Діброва Сєвєродонецького району Луганської області. До заяви додано копію свідоцтва серія НОМЕР_1 про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , копії постанови №293 від 12.07.2024 про причини смерті, копію свідоцтва про шлюб, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Суд, дослідивши матеріали справи з урахуванням заяви ОСОБА_4 та долучених до неї документів, вважає за необхідне закрити провадження у справі з таких підстав.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно із статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Системний аналіз вказаних норм права, дозволяє дійти висновку, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим та повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства ( пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд у Постанові від 17.07.2019 по справі №497/2691/15-ц, провадження №61-15864св18.

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі - спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.06.2019 у справі №185/998/16.

Проаналізувавши встановлені обставини, враховуючи матеріали, які підтверджують смерть відповідача до подання позову та відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку, що провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підлягає закриттю на підставі пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки відповідач помер за 4 місяці до звернення позивача до суду.

Згідно частини другої статті 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 255, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач