Справа № 203/48/25
Провадження № 2/0203/764/2025
16 травня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра у складі:
головуючого судді Іваницької І.В.
за участю секретаря судового засідання Кочевської В.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Лівобережної окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Азовський рибоохоронний патруль), Маріупольської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби
Прокурор звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що постановою Волноваського районного суду Донецької області від 13.01.2021 у справі 221/7800/20 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в дохід держави в сумі 340 грн. Відповідно до вказаної постанови, ОСОБА_1 14.10.2020 року о 09.40 год., перебуваючи на Павліпольському водосховищі біля с. Чермалик Волноваського району Донецької області здійснював вилов раків, використовуючи заборонене знаряддя лову, виготовлене зі сіткоснастевого матеріалу, тобто грубо порушив правила рибальства, передбачені п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», здійснивши вилов раків у кількості 206 шт., загальною вагою 23 кг., завдавши навколишньому природному середовищу матеріальної шкоди, розмір якої згідно розрахунку до протоколу №003611 від 14.10.2020, складає 5 253, 00 грн.
Посилаючись на вказані обставини, а також, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, питання про відшкодування шкоди не вирішувалось, уповноваженими особами заходи щодо стягнення завданої відповідачем шкоди не вживались, прокурор просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Маріупольської міської ради матеріальну шкоду, завдану внаслідок незаконного вилову риби, в сумі 5 253, 00 грн, а також на користь Донецької обласної прокуратури, з урахуванням уточнень, судовий збір в сумі 3 028, 00 грн.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.01.2025, цивільну справу №203/48/25, провадження №2/0203/764/2025, було розподілено головуючому судді Іваницькій І.В., яка передана канцелярією суду 07.01.2025.
В порядку ч.6 ст.187 ЦПК України з Єдиного державного демографічного реєстру надійшла відповідь №1024843 від 10.01.2025 щодо зареєстрованого місця проживання відповідача - фізичної особи ОСОБА_1 , яка відповідає адресі, зазначеній в позовній заяві.
10.01.2025 ухвалою суду від Міністерства соціальної політики України витребувано інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб відносно відповідача, на виконання якої 24.01.2025 року листом Міністерства соціальної політики України за вих. 1705/0/290-25/19 від 23 січня 2025 року повідомлено, що в ЄІБД ВПО інформація, станом на 22.01.2025, щодо запитуваної особи, відсутня.
Ухвалою суду від 12.03.2025, після усунення позивачем недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлялися належним чином.
17.03.2025 від Азовського басейнового управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, цивільний позов підтримують в повному обсязі.
Відповідач у судові засідання за викликами до суду, не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада України», причини неявки не повідомив, відзиву на позов не надав.
Прокурор у судових засіданнях 10.03.2025, 06.05.2025 позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити; у судове засідання 16.05.2025 прокурор не з`явився.
Відповідно до ч.3 ст.211, ч.4 ст.223, ч.2 ст.247, ч.1 ст.280 ЦПК України було ухвалено про розгляд справи за відсутності сторін, в заочному порядку на підставі наявних матеріалів справи та без фіксації судового засіданні за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Перевіривши доводи позовної заяви, дослідивши надані прокурором на підтвердження позовних вимог докази, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що постановою Волноваського районного суду Донецької області від 13.01.2021 у справі 221/7800/20, яка набрала законної сили, ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в дохід держави в сумі 340 грн.
Відповідно до вказаної постанови судом встановлено, що ОСОБА_1 14.10.2020 року о 09.40 год., перебуваючи на Павліпольському водосховищі біля с. Чермалик Волноваського району Донецької області, здійснював вилов раків, використовуючи заборонене знаряддя лову, виготовлене зі сіткоснастевого матеріалу, та який на момент затримання здійснив вилов раків у кількості 206 шт, загальною вагою 23 кг., завдавши навколишньому природному середовищу матеріальної шкоди.
Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу про адміністративне правопорушення №003611 від 14.10.2020, складеного відносно ОСОБА_1 , вартість матеріального збитку, завданого навколишньому природному середовищу, склала 5 253, 00 грн.
Відповідно до положень ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
За приписами ст.3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.
Згідно з п.4 ч.2 ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Статтею 63 зазначеного вище Закону передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, окрім іншого, в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до термінів, наведених в ст.1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.
За змістом ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно п.п.3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562 (діяли на момент вчинення відповідачем правопорушення), заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.
Частиною 1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
В постанові Верховного Суду від 10.01.2019 року (справа №541/307/17) зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадкам, визначених законом.
Відповідно до ст.56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.
У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Згідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Таким чином, суд вважає, що долученими до позовної заяви доказами доведено факт порушення відповідачем правил рибальства та здійснення незаконного вилову риби забороненими засобами рибальства, внаслідок чого державі було заподіяно матеріальної шкоди в розмірі 5 253, 00 грн.
Також суд враховує, що уповноваженими державою особами, в інтересах яких пред`явлено позов прокурором, не було вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що свідчить про неналежне здійснення ним захисту інтересів держави, у зв`язку із чим звернення прокурора до суду із вказаним вище позовом є правомірним.
Враховуючи положення ст.ст.29, 69-1 БК України, ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», завдану відповідачем матеріальну шкоду в сумі 5 253, 00 грн слід стягнути з ОСОБА_1 на користь Маріупольської міської ради.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрать у вигляді сплаченого позивачем судового збору в сумі 3 028, 00 грн за подання позовної заяви, відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 3 028, 00 грн.
Керуючись ст.ст.3,10,63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст.1, 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 2, 4, 5, 10-13, 76-81, 141, 211, 223, 247, 258, 259, 263-268, 280, 281 ЦПК України, суд, -
Позов Лівобережної окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Азовський рибоохоронний патруль), Маріупольської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем, третьою особою в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини заочного рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 30.05.2025.
Суддя І.В. Іваницька