Провадження №: 2/755/596/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне рішення)

"19" травня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Онопрійчук Д.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Трач Галина Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заявлених вимог позивачка вказала про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її рідна сестра, ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, у тому числі на кв. АДРЕСА_1 . Крім неї, право на спадкування за законом після смерті покійної має ще її внук ОСОБА_2 , який станом на день подання позову не подавав заяви про прийняття спадщини після померлої. Коли вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Пропуск нею строку обґрунтовує тим, що першочергове право на спадкування мав внук ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , котрий під час розмови з нею запевнив, що обов`язково подасть відповідні документи для прийняття спадщини. Однак на початку жовтня 2024 він несподівано заявив, щоб вона оформлювала спадщину на себе, бо він не має ні коштів, ні часу. Таким чином, пропущений нею шестимісячний строк для прийняття спадщини був по тій причині, що вона до останнього часу була впевнена, що відповідач вже оформив спадщину після смерті своєї бабусі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.10.2024 відкрито провадження у вказаній цивільній справі, за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки. До участі у справі залучено, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Київську міську раду та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трач Галину Миколаївну.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.01.2025 заяву позивачки про витребування доказів задоволено та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трача Г.М. належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 32/2024 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27.02.2025 заяву позивачки про залучення до участі у справі співвідповідача задоволено та залучено до участі в цивільній справі в якості співвідповідача - Київську міську раду.

17.03.2025 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трач Галини Миколаївни до суду надійшли витребувані ухвалою суду від 24.01.2025 докази, а саме копія спадкової справи заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилась. 22.04.2025 до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у її відсутність. У заяві додатково зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач, ОСОБА_2 , копію позовної заяви з додатками, а також повістку про виклик в суд отримав, що підтверджується розпискою з ДУ «Київський слідчий ізолятор». Своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, а також не виявив бажання прийняти участь у судовому засідання, в тому числі в режимі відеоконференції.

Відповідач, КМР, копію позовної заяви з додатками отримав 12.03.2025, що підтверджується повідомлення про вручення поштового відправлення, своїм правом на подання відзиву не скористався, а також будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, представника в судове засідання не направив.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторони позивача та відповідача, та за згодою сторони позивача ухвалити заочне рішення.

Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, що містяться в матеріалах справи, суд доходить наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.11).

ОСОБА_7 та ОСОБА_1 28.06.1967 зареєстрували шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_1 (а.с.12).

ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.13).

ОСОБА_10 та ОСОБА_3 24.07.1960 зареєстрували шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 (а.с.14).

Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є рідними сестрами.

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , він є онуком померлої.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 07.03.2023 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.6).

Спадкова справа №32/2024 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 розпочата 08.10.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Ганною Миколаївною на підставі заяви ОСОБА_1 від 05.10.2024 щодо видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с.59-60).

11.10.2024 ОСОБА_12 , яка діє від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності виданої 01.10.2024, звернулася з заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Трач. Г.М. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або винести відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.160).

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трач Ганни Миколаївни від 11.10.2024 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, яка належала її сестрі ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а.с.16, 219).

Вирішуючи позовні вимоги про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, суд доходить наступного.

Загальні положення про спадкування врегульовані Главою 84 Книги шостої Спадкове право Цивільного кодексу України.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Водночас, з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17.03.2021 у справі № 638/17145/17, від 22.03.2023 у справі № 361/8259/18.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Такі висновки викладені у постанові ВП ВС від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24).

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який є діючим і на час вирішення позову.

У цій справі судом встановлено, що спадкоємцями померлої є її онук ОСОБА_2 та рідна сестра ОСОБА_1 . ОСОБА_2 в свою чергу жодних дій щодо прийняття спадщини не вчинив, жодних заперечень проти позову не надав і наразі перебуває в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п.24 постанови №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, за обставинами цієї справи позивач та відповідач є спадкоємцями майна померлої ОСОБА_3 за законом, однак цілковита впевненість про отримання спадщини ОСОБА_2 (онуком померлої), виключила можливість позивачки вчасно звернутися у встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, відповідач в свою чергу жодних дій не вчинив і наразі перебуває в ДУ «Київський слідчий ізолятор», тому суд визнає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та приходить до переконання про задоволення позовних вимог.

Враховуючи вказані обставини, що стали підставою для пропуску позивачем встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , суд дійшов висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим суд вважає обґрунтованим, визначити позивачу - ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Трач Галина Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1261, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 209, 210, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ), Київської міської ради (, вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Трач Галина Миколаївна (02140, м. Київ, вул. Мішуги, буд. 3, літ. В, оф. 15 літера А) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: