Справа № 367/4024/22
Провадження №2-п/367/52/2025
УХВАЛА

Іменем України

28 травня 2025 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Шестопалова Я.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 367/4024/22 за позовом ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 367/4024/22 за позовом ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Вивчивши заяву про скасування заочного рішення на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, вважаю, що вона підлягає поверненню позивачу, виходячи з наступного.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно статті 242 ЦК України, батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Статтею 59 ЦПК України визначено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена. Законні представники можуть доручати ведення справи в суді іншим особам.

Статтею 62 ЦПК визначені документи, що підтверджують повноваження представників.

Згідно з частинами 1, 3 статті 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно із положенням ч. 1 ст. 64 ЦПК представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно з ч.ч.1 та 3 ст.237 ЦК України, представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.240 ЦК України, представник зобов`язаний вчиняти правочин за наданими йому повноваженнями особисто. Він може передати своє повноваження частково або в повному обсязі іншій особі, якщо це встановлено договором або законом між особою, яку представляють, і представником, або якщо представник був вимушений до цього з метою охорони інтересів особи, яку він представляє.

Так, із заявою про скасування заочного рішення у цивільній справі № 367/4024/22 звернулась матір відповідача - ОСОБА_1 .

Заявниця вказала, що її син ОСОБА_2 на момент ухвалення рішення з перебував на військовій службі та 04.04.2023 року зник безвісті під час виконання бойового завдання.

Звертаючись до суду із заявою про скасування заочного рішення в інтересах ОСОБА_2 , на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів ОСОБА_2 у суді заявниця надала копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 .

Заявниця вважає, що вона є законним представником відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Натомість, відповідач по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є неповнолітньою особою, відомостей про визнання його недієздатним немає.

Відтак, в розумінні статтей 59 ЦПК України та 242 ЦК України, ОСОБА_1 не може бути законним представником ОСОБА_2 .

Таким чином, звертаючись до суду із заявою про скасування заочного рішення в інтересах ОСОБА_2 , заявницею не було долучено належних документів на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів ОСОБА_2 у суді.

У рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, з огляду на викладене вважаю, що заяву про скасування заочного рішення подано та підписано особою, яка не має права на звернення до суду з такою заявою, а тому підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185, ст. 260, 261, 284-288, 352-354, суддя, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 367/4024/22 за позовом ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики- вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: Я.В. Шестопалова