Провадження № 2/761/940/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Аббасової Н.В.,

за участю секретаря: Сухини А.С.,

представника відповідачів: ОСОБА_1 ,

представника третьої особи: ОСОБА_8,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду заяву позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Нерухомість - Інвест", Товариство з обмеженою відповідальністю "Інжбуд Компані", ОСОБА_6 , Публічне акціонерне товариство акціонерний банк "Укргазбанк" про визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.03.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

15.04.2025 на адресу суду надійшла заява позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , треті особи: ТОВ "Фінансова компанія "Нерухомість - Інвест", ТОВ "Інжбуд Компані", ОСОБА_6 , ПАТ АТ "Укргазбанк" про визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Позивачі у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник відповідачів у підготовчому засідання заперечувала щодо прийняття такої заяви, оскільки вона не відповідає вимогами процесуального закону, вказаною заявою змінено і підстави і предмет позову, окрім цього нові вимоги заявлені до третьої особи.

Представник третьої особи погодившись з позицією представника відповідача, просила відмовити у прийнятті заяви позивачів про зміну предмету позову.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Так, звертаючись до суду з позовом позивачі просили суд: визнати право власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 ; витребувати вказану квартиру з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 ; визнати незаконним та скасувати запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису 40056749) про реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на квартиру АДРЕСА_1 ; визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав власності та їх обтяжень, індексний номер: 56083910 від 06.01.2024, внесений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Садовою А.Г.

Відповідно до положень ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Наведене означає, що право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог та на зміну підстав або предмету позову є безумовним правом позивача, яке може бути реалізоване у встановленими процесуальним законом порядку та строки.

Аналіз змісту статей 49, 175, 176 ЦПК України в їх сукупності дає підстави для висновку, що збільшення (зменшення) розміру позовних вимог полягає у збільшенні (зменшенні) розміру заявлених вимог у грошовому виразі (суми, яка стягується чи оспорюється), а зміна предмету позову - це зміна матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Так звертаючись до суду з заявою про зміну предмету позову позивачі просять суд: визнати право власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 ; витребувати квартиру АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_3 на праві приватної власності з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 ; визнати недійсним Договір іпотеки без оформлення заставної від 06.01.2021, укладений між ПАТ АТ «Укргазбанк» та ОСОБА_4 на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 ; визнати право іпотеки припиненим та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:56088023 від 06.01.2021 (запис про обтяження №40060397), внесений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Садовою А.Г., на підставі договору іпотеки без оформлення заставної, серія та номер: 35, виданий 06.01.2021, видавник: Садова А.Г., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, вид обтяження: заборона на нерухоме майно, обтяжувач: ПАТ АТ «Укргазбанк».

Отже, у даному випадку, за змістом поданої до суду заяви, позивачі фактично подали нову редакцію позову, додавши позовні вимоги, які змінюють одночасно предмет і підстави позову, по суті є новими вимогами.

Оскільки за своїм змістом у заяві викладено вимогу, яка за своєю суттю змінює в цілому підстави та предмет первісного позову, заявлені нові додаткові позовні вимоги з інших підстав, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України та свідчить про подання позивачами нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту в частині вимог немайнового характеру та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів, - суд прийшов до висновку, що у прийнятті заяви про зміну предмету позову у зв`язку із порушенням стороною позивачів вимог ч.3 ст. 49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни предмету і підстав позову, - слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись 49, 126, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Нерухомість - Інвест", Товариство з обмеженою відповідальністю "Інжбуд Компані", ОСОБА_6 , Публічне акціонерне товариство акціонерний банк "Укргазбанк" про визнання права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. Аббасова