Справа № 642/7280/24
Провадження № 2/642/120/25
РІШЕННЯ

Іменем України

27 травня 2025 року м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Вікторова В.В.,

за участю секретаря Гриценко О.С.,

представника відповідача Батюка А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: ОСОБА_2 про захист прав споживача та стягнення безпідставно списаних коштів,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів в якому просить:

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 безпідставно списані з його рахунку кошти у сумі 112170,18 грн.

- зарахувати на картковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритого у Філії Харківського обласного управління АТ «Державний Ощадний Банк України» на ім`я ОСОБА_1 грошові кошти у сумі 112 170,18грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що з 08.09.2005 року позивач отримує пенсію за вислугу років з додатковими доплатами до пенсії за статус інваліда війни ІІ-ої гр., знаходиться на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Харківській області. Пенсію позивач отримує щомісячно, починаючи з 2005р. через територіально відокремлений підрозділ АТ «Державний Ощадний Банк України - Філію Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк». 13.09.2024 року позивач, перебуваючи за кордоном, намагався отримати дистанційно КЕП через банк з використанням офіційного сайту Чат-Бот/ОщадБанк на Теlegram, де йому було запропоновано ввести 4 останні цифри його картки. Після введення цих цифр потрібно було ввести код із смс, який мав надійти позивачу по мобільному зв`язку, але смс з кодом не надійшов. Через Теlegram він отримав повідомлення про заблокування його картки. Позивач підтвердив намір про розблокування картки та здійснив ряд дій для його ідентифікації, зокрема ввів Пін-код банківської картки. Після отримання повідомлення на свій фінансовий номер телефону про підтвердження переказу на картку іншого банку, позивач намагався ввійти на свій банківський аккаунт через сайт Ощадбанку, але йому було відмовлено з посиланням на неправильний пароль при вході до Веб-Банкінгу. Далі позивач здійснив дії спрямовані на оновлення паролю, після чого на телефон отримав повідомлення, що картку перевірено успішно. А на порталі Веб-Банкінгу повідомлялось, що він зможе спробувати увійти через 3 години. Позивач вказує, що у цей час він не бачив повідомлення про те, що з його картки знімають та перераховують гроші, тому що вони надсилались не на фінансовий номер телефону, а на додаток ВАЙБЕР, через який він ніколи не користувався для зв`язку з АТ «Ощадбанк». Позивач телефонував через сторінку Теlegram, на якій працював з банком з приводу отримання файлу КЕП та блокування/розблокування банківської картки та повідомив, про неможливість увійти до свого аккаунту та чекав поки з ним зв`яжеться менеджер. Пройшло більше дев`яти годин, проте його питання залишалось не вирішеним і позивач знову надіслав повідомлення в Чат-Бот/ОщадБанк на Теlegram (14.09.2024). Після цього, позивач побачив, що на ВАЙБЕР прийшло повідомлення з Ощадбанку про те, що у нього на рахунку залишилось усього 759,44грн. Позивач звернувся через ВАЙБЕР в Ощадбанк, повідомивши про ситуацію, що сталася. Після чого на ВАЙБЕР надійшло повідомлення Банку про заблокування картки.

Позивач вказує, що з моменту коли він дізнався про несанкціоноване списання коштів з його картки 14 вересня 2024 року до повідомлення про блокування його картки пройшло 43 хвилини, тобто він повідомив Банк негайно, невідкладно. Він ніколи раніше не отримував повідомлення з Ощадбанку про списання коштів через ВАЙБЕР. Раніше всі повідомлення стосовно кодів та підтверджень надходили лише на його фінансовий номер. Всього, за короткий час, було проведено 16 транзакцій, списано грошові кошти у розмірі 112170,18грн., при цьому про жодну з транзакцій не було повідомлено Банком на фінансовий номер телефону. Списання грошових коштів відбулося не просто без посиленої автентифікації, а навіть без отримання згоди позивача на ці операції.

14.09.2024 року позивач звернувся на електронну адресу кіберполіції із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Згідно Витягу з Єдиного Реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0001984 з 25.09.2024 слідчим РУП №3 ГУНП розпочато досудове розслідування за кримінальним правопорушенням, яке кваліфіковано за ч. 4 ст. 190 КК України.

Таким чином, шляхом вчинення шахрайських дій невідомою особою позивачу було завдано матеріальної шкоди на суму 113024,98грн. В подальшому суму матеріальної шкоди було уточнено та вказана сума складає 112170,18грн.

У зв`язку з цим 19.09.2024 року позивач через свого представника звернувся до АТ «Ощадбанк» із заявою про повернення безпідставно списаних з його карткового рахунку грошових коштів. У відповідь на звернення Банк повідомив, що фінансова установа не має право займатися розслідуванням кримінальних та адміністративних правопорушень та оперативно-розшуковою діяльністю тому позивачу було запропоновано звернутися до департаменту кіберполіції Національної поліції України.

Позивач не згоден з відповіддю Банку, посилаючись на те, що протягом короткого часу були зняті грошові кошти у великому розмірі, а банківська система безпеки ніяк не зреагувала для проведення посиленої автентифікації не типових банківських операцій. Протягом 10-ти хвилин за дві трансакції було знято 51543,00грн., а банк ніяк не відреагував. Картку було заблоковано тільки після повідомлення позивача. Враховуючи, що банк не зміг через свою систему безпеки захистити грошові кошти позивача від шахрайських дій невідомих осіб/особи, позивач вважає, що Банк повинен повернути безпідставно списані кошти на рахунок позивача, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.

06.12.2024 року до суду від представника відповідача АТ «Державний ощадний банк України» надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі вказавши наступне.

Між АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 29.10.2013 року було підписано Договір № 785888 про відкриття та обслуговування рахунку і випуск платіжної картки.

Відповідно до умов Договору Банк відкрив на ім`я ОСОБА_1 поточний рахунок на умовах тарифного пакету «Пенсійний».

Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку, в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_4. Даний номер телефону також вказаний в позовній заяві.

За даними програмного забезпечення АТ «Ощадбанк» встановлено, що 13.09.2024 о 22:22:10 позивача зареєстровано в системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7». Для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS.

На фінансовий номер Позивача (НОМЕР_4), 13.09.2024 починаючи з 20:59:07 надсилались голосові повідомлення з кодами для входу в систему «Ощад 24/7» - Flumo, останнє з яких було направлено о 22:14:50.

Враховуючи вищенаведене, реєстрація Позивача в системі «Ощад 24/7» (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) здійснена коректно, що можливо лише за наявності реквізитів банківської картки (останні чотири цифри, PIN-код до неї) та паролю, який був повідомлений на фінансовий телефон Клієнта. Відповідно дана інформація могла бути відома виключно Позивачу.

13.09.2024 о 22:29:06 на фінансовий номер Позивача (НОМЕР_4), було направлено смс-повідомлення із кодом у додаток Wallet (електронний гаманець, розроблений компанією Apple, що дозволяє зберігати користувачам дебетові та кредитні картки, а також за допомогою них користуватись Apple Pay) для активації платіжної карти НОМЕР_9 в Apple Pay (916573 u dodatok Wallet dlia aktyvatsii kartky НОМЕР_9 u Apple Pay. Kod diisnyi 30 khvylyn. Nikomu ne povidomliaite kod!).

Також, 13.09.2024 о 22:30:22 на фінансовий номер Позивача (НОМЕР_4), було направлено смс-повідомлення - Vashu kartku НОМЕР_10 dodano v Apple Pay. Splachuite tam, de vy bachyte symvol bezkontaktnoi oplaty abo znak Apple Pay, що у свою чергу свідчить про створення токену за допомогою платіжної карти Позивача.

13.09.2024 та 14.09.2024 через Систему ДБО «Ощад 24/7» (новий мобільний додаток FLUMO) та за допомогою токену (безпечний еквівалент банківської карти) по рахунку Позивача відбулись 13.09.2024 та 14.09.2023 були здійнені успішні операції з переказу коштів та зняття готівки (спірні операції)по Рахунку НОМЕР_11 картка НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ).

Спірні операції з переказу коштів в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) здійснювалися без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS, підтверджувались біометричними даними (Face ID / Touch ID) або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі реєстрації в мобільному додатку.

Зняття готівки відбувалось за допомогою Токену, який було створено у мобільному додатку Wallet та активовано в Apple Pay шляхом зазначення реквізитів платіжної карти та введенням коду (зазначені дані направлялись у повідомленнях Позивачу).

Згідно з п. 17.3.8. Правил Банк не несе відповідальності за наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк.

Саме з використанням облікового запису ОСОБА_1 після реєстрації в Системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад), а також реквізитів платіжної карти Позивача, які були відомі виключно йому, здійснені спірні операції, які оскаржуються Позивачем.

Відповідно до п. 17.4.4. Правил, Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних / авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення.

Таким чином, вхід до системи дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) та операції з переказу коштів та зняття готівки здійснені коректно, що можливо лише за наявності інформації для реєстрації в мобільному додатку, яка направлялась на фінансовий телефон Клієнта НОМЕР_4 , та реквізитів облікового запису, які були відомі виключно Позивачу.

В позовній заяві вказано, що Позивач з мобільного телефону зайшов до чат-боту OschadBot online за допомогою «Телеграм» та вчинив ряд дій-інструкцій, які йому пропонував вказаний додаток, в тому числі номер платіжної карти та ПІН-код до неї (вказане підтверджується скрін-шотами з телефону, що додані до позовної заяви).

Чат-бот «Телеграм», скріншоти з якого додані до позовної заяви, не містить спеціальної позначки про верифікацію та не є офіційним чат-ботом АТ «Ощадбанк».

На офіційному сайті АТ «Ощадбанк» міститься відповідне застереження щодо використання лише офіційних чат-ботів Банку, які позначені синьою офіційною галочкою. Крім того, вказано на недопустимість введення конфіденційної інформації в чат-боти (ПІН-код картки, СУУ2/СУС2-код або логін/пароль до мобільного банкінгу), яку просять надіслати лише шахрайські боти (копія попередження з офіційного сайту АТ «Ощадбанк» відносно чат-ботів додається до відзиву).

Позивач вказує, що при спілкуванні з невідомими особами в чат- боті у нього запросили номер його телефону, чотири останні цифри банківської карти та ПІН-код картки.

Більше того, згідно наданих позивачем скріншотів листування у чат-боті вбачається, що після введення Позивачем ПІН-коду карти о 15:20 (22:20 за Київським часом) йому зателефонували у «Телеграм» та розмова тривала 15 хвилин, тобто до 22:35 і в цей же час ОСОБА_1 на його фінансовий номер направлялись смс-повідомлення з реквізитами платіжної карти та кодом для створення Токену (активація картки в Apple Pay), а також відбулась реєстрація у мобільному додатку «Ощад 24/7» (Flumo).

Таким чином, безпосередньо дії Позивача, як власника рахунку та держателя платіжного засобу призвели до втрати та незаконного використання третіми особами інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції.

У відповіді на відзив позивач ОСОБА_1 не погодився з висновками відповідача та зазначив, що відповідач надав суду не точну інформацію. У Чат-боті «Телеграм», скріншоти з якого додані до позовної заяви міститься спеціальна позначка у вигляді синьої офіційної галочки така, як на офіційному сайті АТ «Ощадбанк», тому у позивача не виникало сумніву що він спілкувався з офіційним Ощадбанком . Позивач вважає, що Банк знав про загрозу нетипової активності по його картковому рахунку , але нічого не зробив , щоб виконати вимоги ч. 4 та ч. 5 ст. 68 ЗУ «Про платіжні послуги», постанови НБУ №58 від 03.05.2023 та постанови НБУ №58 від 03.05.2024. Таким чином, своєю бездіяльністю АТ «Ощадбанк» допустив безпідставне списання та видачу банком коштів. Протягом 9 годин АТ «Ощадбанк» за 14 трансакцій безпідставно списав з рахунку позивача кошти, з урахуванням комісії, в загальній сумі 112 170,18грн., з яких 91000грн., без врахування комісії, була знята готівкою через банкомати за 8 трансакцій. Банк ніяк не відреагував на те, що в один день 14.09.2024 з 07:27:17 до 07:32:21 були здійсненні 5 трансакцій з одного банкомату АТ Банку «Восток», розташованого по вул. Соборна, 91 К1 в м. Миколаєві, тобто протягом п`яти хвилин були здійсненні 5 трансакцій та були зняті кошти в сумі 31000грн. Тобто, була проведена велика кількість фінансових операцій по рахунку клієнта Банка в один день за допомогою банківських автоматів самообслуговування на значну суму.

В письмових поясненнях від 31.01.2025 року представник відповідача посилався на ст. 38 ЗУ «Про платіжні послуги», згідно якої Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначене спростовує твердження позивача про те, що повідомлення ПІН-коду своєї платіжної карти невідомій особі при спілкуванні в месенджері «Телеграм» було логічною дією. У проведених 13 та 14 вересня 2024 року платіжних операціях по рахунку позивача відсутні індикатори підозрілості фінансових операції, визначених Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління НБУ №65 від 19.05.2020, на які посилається позивач, а тому відповідач діяв у відповідності до вимог ч. 1 ст. 1066 ЦК України щодо зобов`язання Банка виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка Клієнта.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 18 листопада 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано час позивачу для усунення недоліків.

20.11.2024 року до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 21.11.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Ленінського районного суду від 09 грудня 2024 року здійснено перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою Ленінського районного суду від 09 грудня 2024 року задоволено клопотання представника відповідача АТ «Державний ощадний банк України» Батюка А.Г. про витребування доказів. Витребувано:

- у Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» наступну інформацію: інформацію щодо реєстрації абонента за номером телефону НОМЕР_4 з наданням персональних даних або отримання ним послуг знеособлено (анонімно); договір на умовах якого надавались телекомунікаційні послуги; порядок відновлення надання послуг у разі втрати абонентом кінцевого обладнання та/або ідентифікаційної картки, визначений ПрАТ «ВФ Україна»; інформацію щодо відновлення ідентифікаційної картки (SIM-карти) за номером телефону із зазначенням дати, часу, місця та способу таких відновлень, даних, в тому числі персональних, наданих оператору особами, що проводили такі відновлення та за якими ідентифікований власник картки; роздруківку телефонних дзвінків (вхідні та вихідні) та смс-повідомлень (вхідних та вихідних) на номер НОМЕР_4 , які були здійсненні у період з 13.09.2024 по 14.09.2024.

- у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (вул. Курсантська, 24, м. Дніпро, 49051, ) інформацію щодо переказу коштів: з платіжної картки № НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) здійснених 13.09.2024 на картку № НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 ) на загальну суму 8000,00грн. із зазначенням власника (власників) рахунку та його ідентифікаційних даних (ПІБ, рік народження, РНОКПП, адреса реєстрації, номер телефону).

06.01.2025 року на виконання ухвали суду надійшла відповідь від ПАТ «БАНК ВОСТОК».

07.01.2025 року надійшла відповідь від Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна».

Ухвалою Ленінського районного суду від 14 січня 2025 року задоволено клопотання представника відповідача про участь у судовому засіданні про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції. Визначено проводити розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі ВКЗ.

Ухвалою Ленінського районного суду від 13 лютого 2025 року клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» Батюка А.Г. про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - задоволено.

Залучено до участі по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача та стягнення безпідставно списаних коштів в якості третьої особи - ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

25 квітня 2025 року на виконання Закону України від 26.02.2025 №4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» 25 квітня 2025 року змінено найменування Ленінського районного суду міста Харкова на Холодногірський районний суд міста Харкова та здійснено відповідну державну реєстрацію в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач ОСОБА_1 та його представник у судове засідання не прибули. До суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі та без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Представник відповідача Батюк А.Г. у судове засідання 27.05.2025 року не прибув, у попередніх судових засіданнях позовні вимоги не визнав, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти позовних вимог заперечує у повному обсязі.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, пояснень третьої особи щодо позову суду не направлялось.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне розглянути справу по суті в даному судовому засіданні, оскільки неявка учасників справи в даному випадку не перешкоджає розгляду справи.

Суд дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що 29.10.2013 року між АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 було підписано Договір № 785888 про відкриття та обслуговування рахунку і випуск платіжної картки. Відповідно до умов Договору Банк відкрив на ім`я ОСОБА_1 поточний рахунок на умовах тарифного пакету «Пенсійний».

Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку, в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_4.

13.09.2024 року позивач, перебуваючи за межами України у США, з метою отримання ключа електронного підпису (КЕП) звернувся до ОщадБанк через Чат-Бот в Telegram, в якому ввів свій номер телефону, останні чотири цифри своєї банківської картки, термін її дії, та здійснив ряд дій з метою ідентифікації себе як клієнта ОщадБанк.

Зі змісту позову та відповіді на відзив на позов вбачається, що позивач вважав що спілкується з працівником Банку в офіційному чат-боті.

В період часу з 13.09.2024 року 22:33:16 год. до 14.09.2024 року 07:32:21 год. через Систему дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (новий мобільний додаток FLUMO) по рахунку № НОМЕР_7 відбулись операцій з переказу коштів на загальну суму 111027,18 грн., а саме:

- 13.09.2024 року:

22:33:16 -20000,00- Зняття готівки по токену в АТМ Приватбанку; (TID CANI9125);

22:42:56 - 20000,00 - Зняття готівки по токену в АТМ Райффайзен Банку Аваль (TID A0104699);

22:49:04 - 6017,19 - Розрахунки в ТСМ по токену зі зняттям готівки через термінал Приватбанку;

22:51:18 - 6 009,99 - Розрахунки в ТСМ по токену зі зняттям готівки через термінал Приватбанку;

22:58:01 - 2 000,00 -Перекази через "Ощад 24/7" на картку Восток НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 );

22:58:21 - 2 000,00 - Перекази через "Ощад 24/7" на картку Восток НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 );

22:58:38 - 2000,00 - Перекази через "Ощад 24/7" на картку Банку Восток НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 );

22:58:57 - 2 000,00 - Перекази через "Ощад 24/7" на картку Восток НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 );

- 14.09.2024 року:

06:53:52 - 20 000,00 - Зняття готівки по токену в АТМ Приватбанку (TID CANI0454);

07:27:17 - 6 000,00 - Зняття готівки по токену в АТМ Банку Восток (TID A8508498);

07:28:17 - 6 000,00 -Зняття готівки по токену в АТМ Банку Восток (TID A8508498);

07:29:14 - 8 000,00 - Зняття готівки по токену в АТМ Банку Восток (TID A8508498);

07:30:05 - 8 000,00 - Зняття готівки по токену в АТМ Банку (TID A8508498);

07:32:21 - 3 000,00- Зняття готівки по токену в АТМ Банку Восток (TID A8508498).

14.09.2024 Позивач звернувся з заявою на електронну адресу кіберполіції із заявою про вчинення злочину.

24.09.2024 року до Харківського РУП №3 в Харківській області надійшло повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, за яким до ЄРДР внесено відомості про відкрите кримінальне провадження №0001984 за ч. 4 ст. 190 КК України, ХРУП № 3 ГУНП розпочато досудове розслідування, що підтверджується копією Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.09.2024 року.

Зі змісту короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що шляхом використання електронно-обчислювальної техніки за допомогою фішингово посилання були зняті грошові кошти з банківської картки відкритої в AT «Ощадбанк» на ім`я ОСОБА_1 , тим самим спричинено останньому матеріальну шкоду на суму 113024,98грн.

Згідно відповіді Харківським РУП №3 в Харківській області від 26.05.2025 року, наданої на запит суду, досудове слідство по вказаному кримінальному провадженню триває.

На письмове звернення від 19.09.2024 представника позивача ОСОБА_4 про повернення безпідставно списаних коштів з рахунку ОСОБА_1 , AT «Ощадбанк» надав відповідь, в якій роз`яснено, що інформація яка є предметом звернення відповідно до ст. 60 Закону України «Про банк та банківську діяльність» є банківською таємницею. Також було роз`яснено порядок подання письмової заяви відповідної форми про спірні трансакції до відділення або філії Банку, де відкрито рахунок та рекомендовано звернутися до правоохоронних органів.

На підставі отриманої судом інформації від ПрАТ «ВФ Україна» встановлено, що згідно роздруківки телефонних дзвінків (вхідні та вихідні) та СМС -повідомлень (вхідні-вихідні), що в період часу з 13.09.2024 року з 00:10 до 14.09.2024 09:04 позивач зі свого фінансового номеру 38 спілкувався з абонентом номеру 38(050)000410 шляхом отримання короткого текстового повідомлення.

На підставі отриманої судом інформації від ПАТ «Банк Восток» встановлено, що 13.09.2024 року з банківського рахунку, що належить ОСОБА_1 здійснено переказ коштів у загальному розмірі 8000,00грн. на банківську картку НОМЕР_8 , що належить третій особі - ОСОБА_2 .

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Відповідно до Інструкції з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді - для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS.

Судовим розглядом встановлено, що фінансовим номером позивача є 38 .

Відповідно до даних програмного забезпечення AT«Ощадбанк» 13.09.2024 позивача зареєстровано (перереєстровано) в системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7»

Так, з роздруківки наданої відповідачем щодо направлення СМС-повідомлень з кодами, вбачається що код для реєстрації в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) надсилався 13.09.2024 о 20:59:07 на фінансовий номер Позивача 38, що свідчить про те, що реєстрація Позивача в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) здійснена коректно, що можливо лише за наявності реквізитів банківської картки та смс-паролю, який був направлений на фінансовий телефон ОСОБА_1 та був відомий виключно йому.

13.09.2024 о 22:29:06 на фінансовий номер Позивача (НОМЕР_4), було направлено смс-повідомлення із кодом у додаток Wallet (електронний гаманець, розроблений компанією Apple, що дозволяє зберігати користувачам дебетові та кредитні картки, а також за допомогою них користуватись Apple Pay) для активації платіжної карти НОМЕР_9 в Apple Pay (916573 u dodatok Wallet dlia aktyvatsii kartky НОМЕР_9 u Apple Pay. Kod diisnyi 30 khvylyn. Nikomu ne povidomliaite kod!).

Також, 13.09.2024 о 22:30:22 на фінансовий номер Позивача (НОМЕР_4), було направлено смс-повідомлення - Vashu kartku НОМЕР_10 dodano v Apple Pay. Splachuite tam, de vy bachyte symvol bezkontaktnoi oplaty abo znak Apple Pay, що у свою чергу свідчить про створення токену за допомогою платіжної карти Позивача.

13.09.2024 та 14.09.2024 через Систему ДБО «Ощад 24/7» (новий мобільний додаток FLUMO) та за допомогою токену (безпечний еквівалент банківської карти) по рахунку Позивача відбулись 13.09.2024 та 14.09.2023 були здійснені успішні операції з переказу коштів та зняття готівки (спірні операції)по Рахунку НОМЕР_11 картка НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ).

Спірні операції з переказу коштів в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) здійснювалися без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS, підтверджувались біометричними даними (Face ID / Touch ID) або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі реєстрації в мобільному додатку.

Зняття готівки відбувалось за допомогою Токену, який було створено у мобільному додатку Wallet та активовано в Apple Pay шляхом зазначення реквізитів платіжної карти та введенням коду (зазначені дані направлялись у повідомленнях Позивачу).

Відповідно до роздруківки даних автоматизованої системи АТ «Ощадбанк» повідомлення щодо проведених операцій з переказу коштів на карту іншого банку, зняття готівки по токену були направлені на фінансовий телефон позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

При цьому банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовам обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку (ч. 3 ст. 1066 ЦК України).

Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1092 ЦК України, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

Згідно п. 4.5 Договору №785888 від 29.10.2013р., укладеного між АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 , права, обов`язки та відповідальність Сторін при дистанційному обслуговуванні Клієнта за допомогою системи WEB-банкінг обумовлені в Правилах.

Згідно п. 17.5.2 Правил, Банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати Електронні розрахункові документи Клієнта, підтверджені Одноразовим цифровим паролем/Біометрією, в т.ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID (та подібні)/Расе ID (та подібні), оформлені та надані Клієнтом відповідно до Договору та/або Законодавства.

Згідно п. 17.3.8. Правил здійснення операцій за рахунками, відкритими фізичним особам в АТ Ощадбанк Банк не несе відповідальності за наслідками операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк.

Обліковий запис - набір реквізитів Клієнта, за якими здійснюється доступ в Системі ДБО до продуктів Клієнта та додаткового сервісу: Пароль, Логін, Одноразовий цифровий пароль/Біометрія, в т.ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID/ Face ID та подібні (п.п. 90 п.2.1 Правил).

Відповідно до п. 17.4.4. Правил, Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компроментацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні сертифікованого антивірусного забезпечення.

Пунктом 17.1.5 Правил визначено, що Сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта.

Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України.

Слід зазначити, що у зв`язку з втратою чинності з 01.08.2022 Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні та Постановою Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», якою затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання (Положення), до даних правовідносин підлягають застосуванню Закон України «Про платіжні послуги», який визначає поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури та Постанова правління НБУ № 164 від 29.07.2022 «Про затвердження Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів».

Частиною 1 статті 86 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином.

Так, за правилами п.п.2-5 ч. 20 ст.38 Закону України «Про платіжні послуги» Користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний:

зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом;

не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права;

не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції;

негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Відповідно до п.п. 136, 140, 141, 146 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів Користувач зобов`язаний: зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень;

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Емітент зобов`язаний надавати ПІН, індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням платіжного інструменту, лише держателю платіжного інструменту в порядку, визначеному договором (крім випадку, передбаченого в пункті 142 розділу VII цього Положення).

Емітент під час видачі платіжного інструменту зобов`язаний поінформувати держателя про можливість або неможливість зміни ПІНу. Перша зміна ПІНу здійснюється безкоштовно (у разі можливості зміни ПІНу).

Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку / держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Отже, лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності.

Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Позивач, в свою чергу, не забезпечив належного зберігання особистих даних, розголосив реквізити картки (останні чотири цифри картки, ПІН-код ) третім особам, чим безпосередньо надав доступ до свого облікового запису в системі "Ощад 24/7" та до грошових коштів, що обліковувались на картковому рахунку, що призвело до списання коштів із його рахунку третіми особами.

Відповідно до правової позиції, що викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.07.2019 по справі №522/22780/15-ц, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, банк не несе відповідальність за проведені позивачем операції по його рахунку.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі №182/5175/16-ц, на клієнта банку - власника картки покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, СVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення інформації за рахунком. Оскільки операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу З-D Secure, списання коштів з карткового рахунку фізичної особи відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача.

Вказані висновки також узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 05 червня 2019 року у справі №712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі №522/22780/15-ц (провадження №61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі №201/15185/16-ц (провадження №61-41264св18).

Відповідно до ч. 4 cт. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із частиною другою статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За правилами частини першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд звертає увагу на те, що наявність кримінального провадження, відкритого за заявою позивача, до ухвалення вироку у кримінальній справі не може свідчити про вчинення злочину відносно нього та не може бути підставою для звільнення позивача від доказування в силу ч. 6 ст.82 ЦПК України, враховуючи, що у зазначеному кримінальному провадження досудове слідство триває.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Отже судовим розглядом встановлено, що 13.09.2024 о 22:22:10 позивачем була здійснена коректна реєстрація/перереєстрація в системі «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад), тобто встановлено оновлений додаток, що підтверджується роздруківкою відповідача щодо направлення СМС повідомлення з кодом.

Спірні банківські операції по рахунку позивача відбулись в період з 13.09.2024 22:33:16 по 14.09.2024 07:32:21, а отже списання грошових коштів відбулось після встановлення позивачем оновленого додатку.

Таким чином, вхід до системи дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) та операції з переказу коштів здійснені коректно, що можливо лише за наявності коду для реєстрації в мобільному додатку, який направлявся на фінансовий телефон Клієнта ( НОМЕР_4 ), та реквізитів облікового запису, які були відомі виключно позивачу.

Спірні операції з переказу коштів в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг (нова версія "Мобільний ощад" - Flumo) підтверджувались біометричними даними (Face ID / Touch ID) або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі реєстрації в мобільному додатку. Зняття готівки відбувалось за допомогою Токену, який було створено у мобільному додатку Wallet та активовано в Apple Pay шляхом зазначення реквізитів платіжної карти та введенням коду (зазначені дані направлялись у повідомленнях Позивачу).

Отримання повідомлень про списання коштів у Viber замість SMS, на які посилається позивач, не спростовує факту сповіщення Банком Клієнта про списання коштів, оскільки це пов`язано з особистими налаштуваннями сповіщень Клієнта, відомості про які в матеріалах справи відсутні.

З урахуванням обставин справи, відповідно до яких позивач самостійно повідомив стороннім особам відомості, які надали можливість електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, наслідком чого стало переведення коштів з карткового рахунку, а також відсутності доказів вини банку, АТ "Ощадбанк" не несе відповідальності перед позивачем за проведені операції по рахунку.

З огляду на наведене суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 не надав належних достатніх та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, оскільки списання коштів з його карткового рахунку було підтверджено введенням паролів, відомих лише йому. Беручи до уваги те, що предметом розгляду даної справи є повернення відповідачем безпідставно отриманих коштів, однак позивачем не доведено безпідставності списання коштів відповідачем, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити.

Виходячи з положень ч. 2 ст. 137, п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що в задоволенні позовної заяви відмовляється, суд приходить до висновку, що відповідні судові витрати повинні бути покладені на позивача. Однак, оскільки позивача звільнено від сплати судового збору, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати слід компенсувати за рахунок держави.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» , третя особа: ОСОБА_2 , про захист прав споживача та стягнення безпідставно списаних коштів - відмовити.

Судові витрати по справі компенсувати за рахунок держави.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 30.05.2025 року.

Суддя В.В. Вікторов