П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2025року м. Київ

Справа № 367/11066/24

Апеляційне провадження №22-ц/824/6428/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Желепи О.В., Невідомої Т.О.

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області, постановлену під головуванням судді Третяк Я.М. 03 грудня 2024 року у м. Ірпінь, у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - визнано неподаною та повернуто заявнику.

Ухвала суду мотивована тим, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, оскільки позивачем на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, не було залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. та Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). До заяви про усунення недоліків також не було долучено нової редакції позовної заяви, із зазначенням відомостей про таких учасників у відповідності до положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а також доказів надсилання копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи, а саме: приватному нотаріусу Солонець Т.М. та Другому Правобережному ВДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного МУ МЮ (м. Одеса).

Не погодився із вказаною ухвалою суду позивач, його представником подано апеляційну скаргу, в якій вона вказує на те, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права.

Представник зазначає, що всі недоліки, які були зазначені судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху були усунуті, позивачем не було порушено процесуальних строків, а залучення третіх осіб до справи є виключно компетенцією суду. Позивач вказує, що виходячи з положень ст. 53 ЦПК України, позивач не зобов`язаний залучати третіх осіб, оскільки це компетенція суду та суд вирішує питання про залучення чи відмову у залученні третіх осіб. В свою чергу, позивач подав до суду клопотання про залучення третіх осіб, де просив суд залучити останніх в якості третіх осіб. Позивачем не було зазначено в позовній заяві інформація про третіх осіб, оскільки ним було подано окреме клопотання про залучення третіх осіб, яке не було вирішено судом першої інстанції. Представник також звертає увагу суду на те, що ними на виконання вимог ухвали суду першої інстанції копії клопотання про залучення третіх осіб було направлено відповідним особам, а докази про це були надані суду першої інстанції.

За таких обставин, підстави для повернення позовної заяви передбачені ст. 185 ЦПК України відсутні, а тому ухвала суду про повернення позовної заяви є безпідставною та порушує право позивача на звернення до суду та справедливий судовий розгляд, гарантований ст. 55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. А відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, що в жовтні 2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся до суду першої інстанції з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

В обгрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що взагалі не визнає факт здійснення правочину або договору таким, що був укладений, не погоджується із нарахованими відсотками, та вважає договір нікчемним. Зазначає, що оспорюваний виконавчий напис було вчинено в період часу, коли законодавством не було передбачено можливості вчинення виконавчого напису на підставі кредитного договору. А документи на підставі яких було вчинено виконавчий напис не є підтвердженням чи фактом наявності заборгованості у позивача.

Представником позивача до позовної заяви, зокрема, було долучено квитанцію про надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками.

25 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» представником позивача разом з позовною заявою було подано заяву про залучення третіх осіб, в якій представник вказує на те, що з огляду на предмет позову є необхідність в залученні до справи в якості третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М., оскільки саме вона винесла виконавчий напис, що оскаржується позивачем, та Другий Правобережному ВДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного МУ МЮ (м. Одеса), оскільки саме у них знаходиться на виконанні виконавчий напис. На підставі викладеного, та керуючись положеннями ст. 53 ЦПК України просила суд першої інстанції залучити вказаних осіб, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору /а.с.34,35/ .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 29 жовтня 2024 року позовну заяву було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначеною ухвалою встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175,177 ЦПК України, та зазначено що позивачу необхідно: вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін; залучити в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. та Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), зазначивши в позовній заяві відомості про таких учасників у відповідності до положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України; надати докази надсилання копії позовної заяви з додатками іншим учасникам з урахуванням положень ст. 43 ЦПК України; вказати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви та навести попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи /а.с. 45-47/.

Копію ухвали від 29 жовтня 2024 року супровідним листом було направлено позивачу на поштову адресу, а представнику позивачу в електронний кабінет, яка була їй доставлена 19 листопада 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа /а.с. 48,49/.

26 листопада 2024 року через систему «Електронний суд» представник позивача подала заяву про усунення недоліків, в якій зазначила, що клопотання про долучення третіх осіб направлено відповідним особам, на підтвердження чого надаються відповідні квитанції; електронний кабінет у відповідача наявний; відсутність відомостей щодо осіб, яких позивач просить залучити в якості третіх осіб та відсутність доказів направлення таким особам позовної заяви, обумовлено тим, що зазначені особи ще не є учасниками справи, оскільки суд ще не виніс рішення щодо їх залучення; вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви не відбувались, у позивача міститься оригінал паспорту, у відповідача повинен бути оригінал виконавчого напису. Орієнтовний розрахунок судових витрат - 1211,20 грн /а.с. 50-55/.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - визнано неподаною та повернуто заявнику.

Ухвала суду мотивована тим, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, оскільки позивачем на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, не було залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. та Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). До заяви про усунення недоліків також не було долучено нової редакції позовної заяви, із зазначенням відомостей про таких учасників у відповідності до положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а також доказів надсилання копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи, а саме: приватному нотаріусу Солонець Т.М. та Другому Правобережному ВДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного МУ МЮ (м. Одеса) /а.с. 60,61/.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції передчасно дійшов таких висновків з огляду на таке.

За положеннями ст.ст.55,124 Конституції України та ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що ст.6 Конвенції визначає гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданого національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права.

У рішенні від 13 січня 2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та в рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ указав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням §1 ст.6 конвенції.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі(ч.ч. 3-5 ст. 53 ЦПК України).

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам статей 175 та 177 ЦПК України.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Так, частиною третьої цієї статті передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч.3 ст. 177 ЦПК України)

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.5 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В порядку п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З наведених обставин вбачається, що позивач при поданні позову зазначив всі істотні обставини справи, визначив відповідача ТОВ «Фінансова компанія з управління активами», навів обгрунтування заявлених позовних вимог та просив стягнути з відповідача на свою користь судові витрати.

Також позивач користуючись своїми процесуальними правами, подав разом з позовною заявою заяву про залучення третіх осіб в якій вказував на те, що є необхідність в залученні до справи в якості третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М., оскільки саме вона винесла виконавчий напис, що оскаржується позивачем, та Другий Правобережному ВДВС у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного МУ МЮ (м. Одеса), оскільки саме у них знаходиться на виконанні виконавчий напис. На підставі викладеного, та керуючись положеннями ст. 53 ЦПК України просив суд першої інстанції залучити вказаних осіб, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору.

Залишаючи без руху позовну заяву та наголошуючи на необхідності залучення в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. та Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), шляхом зазначення в позовній заяві відомостей про таких учасників у відповідності до положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, що суд першої інстанції допустився надмірного формалізму, оскільки питання (заява) про необхідність залучення третьої сторони у справі може бути вирішено судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду у підготовчому засідання, у разі наявності на це підстав.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що повертаючи позовну заяву з підстав не залучення позивачем в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Т.М. та Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), та у зв`язку з недолученням до заяви про усунення недоліків нової редакції позовної заяви, із зазначенням відомостей про таких учасників, суд першої інстанції порушив норми процесуального права, та припустився надмірного формалізму, чим фактично позбавив позивача права на доступ до правосуддя.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки ухвала постановлено з порушенням норм процесуального права, вона підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст. 379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 379, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 03 грудня 2024 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: О.В. Желепа

Т.О. Невідома