Провадження № 2-п/357/33/25
У Х В А Л А

іменем України

29 травня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Махненко Б. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі 357/12409/24,-

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2025 року адвокат Поет Юрій Володимирович, який діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі 357/12409/24.

Заява обґрунтована тим, що 13 листопада 2024 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області в справі № 357/12409/24 провадження № 2/357/4732/24 було ухвалено заочне рішення за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким позовні вимоги задоволено повністю та стягнуто заборгованість за договором б/н від 20.12.2020 у розмірі 153 158,92 грн., судовий збір у розмірі 2 422,40 грн. Рішення набрало законної сили 13.11.2024 року.

Відповідач ОСОБА_1 перебуває на військовій службі з 12.08.2020 року по теперішній час, та про наявність судового провадження та судового рішення дізнався після звернення до виконавця, після арешту його банківського рахунку. Тому під час розгляду справи ОСОБА_1 не було подано відзив до суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення від 13 листопада 2024 року суду ОСОБА_1 отримано 23.03.2025 року, з особистого кабінету електронної системи єСуд, який ним було зареєстровано, після усного звернення до приватного виконавця 11.03.2025 року та подання заяв про розблокування карткового рахунку.

Після арешту 11.03.2025 року банківського рахунку заявника, ОСОБА_1 звернувся 12.03.2025 року до приватного виконавця із заявою про визначення поточного рахунку та отримано відомості про наявність судового виконавчого листа.

Особистий кабінет зареєстровано 23.03.2025 року, згідно довідки з електронної системи єСуд.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення становить до 12.04.2025 року включно.

ОСОБА_1 не погоджуюється з рішенням суду в частині стягнення заборгованості за відсотками за час його перебування на військовій службі тому, ним як представником подано дану заяву.

ОСОБА_1 є військовослужбовцем. 12.08.2020 року був призваний на військову службу за контрактом в/чт НОМЕР_1 , в подальшому переведений до НГУ в/ч НОМЕР_2 , де перебуває до даного часу. Відомості про перебування на військовій службі ОСОБА_1 , а саме, витяг по особовому складу може бути надано на запит суду.

Обставини, що передували зверненню до суду:

27.09.2018 ОСОБА_1 отримав карту НОМЕР_3 з терміном дії 05/22, тип карти "Універсальна"GOLD , кредитний ліміт якої був нуль.

20.12.2020 Відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт кредиту. 20.12.2020 Відповідач підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг (надалі - Договір, копія додається до позовної заяви) та погодив наступні умови: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 75 000 гри. (п.1.2. Договору); тип кредитної карти: Картка «Універсальна GOLD»; строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.1.2. Договору); процентна ставка, відсотків річних: 40,8% (п.1.3 Договору); кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4. Договору); розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 гри, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.1.4. Договору); проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються (відповідальність до позичальника) за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.1.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору).

У відповідача утворилася заборгованість та позивач звернувся до суду.

Згідно з положеннями ч. 15 ст. 14 ЗУ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", за яким військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. З умов кредитного договору вбачається, що цільовим призначенням є власні потреби та не передбачено придбання майна (нерухомості чи майнових прав на так об`єкти). Кредитний договір не був посвідчений нотаріально та не забезпечений майном.

Натомість, із наданих позивачем розрахунків щодо заборгованості вбачається, що загальна сума заборгованості відповідача перед позивачем, який набув право вимоги до нього на підставі Договорів про відступлення прав вимоги від 26.11.2021 та 10.01.2023, становить: 98262,79 грн, з яких 33940,86 грн тіло кредиту; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги (10.01.2023) - 47881,54 грн; заборгованість за нарахованими відсотками згідно договору кредиту - 16440,39 грн.

Одночасне застосування положень ст. 1048 ЦКУ та ст. 625 ЦКУ є неможливим згідно правової позиції ВСУ, за якою зазначено про те, що поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною та регулятивна норма частини першої статті 1048 ЦК України і охоронна норма частини другої статті 625 цього Кодексу не можуть застосовуватись одночасно (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16 (пункт 6.28). Вказані вище висновки Велика Палата Верховного Суду зазначила у постановах від 28.03.2018 року у справі №444/9519/12 та від 04.02.2020 року у справі № 912/1120/16.

В тому числі, в період дії карантинних обмежень (дія яких закінчилась лише 01.07.2023 року) та дії воєнного стану (з 24.02.2022 р. по даний час), боржник звільняється в цілому від відповідальності за невчасне виконання грошового зобов`язання, а не лише від сплати неустойки (пені та штрафу) та до боржника не застосовуються положення ст.ст. 610, 611, 612, 623 та 625 ЦКУ, згідно п.6 та п.6-1 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ Про споживче кредитування.

Просив переглянути заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2024 в справі № 357/12409/24 провадження № 2/357/4732/24 за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 135-139).

Одночасно з заявою про перегляд заочного рішення представником відповідача було подано заяву про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення (а.с. 140-141).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.04.2025 головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. (а.с.158) та 10.04.2025 отримана для розгляду.

Ухвалою судді від 10.04.2025 заяві відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 357/12409/24 залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків (а.с. 161-163).

24.04.2025 судом за вх. № 22360 від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Поета Ю.В. отримано заяву про усунення недоліків з додатками (а.с. 164-166).

Ухвалою судді від 29.04.2025 поновлено ОСОБА_1 строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, прийнято заяву про перегляд заочного рішення суду до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 29.05.2025 (а.с. 170).

29.05.2025 судом за вх. № 30167 отримано від представника відповідача адвоката Поета Юрія Володимировича додаткові пояснення у справі (а.с. 180-183).

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином (а.с. 170а, 172, 173).

29.05.2025 судом за вх. № 30171 отримано клопотання відповідача ОСОБА_1 , в якому останній просив розгляд справи проводити за його відсутності, заяву про перегляд заочного рішення в справі № 357/12409/24 підтримує в повному обсязі та просить задовольнити (а.с. 185-185).

28.05.2025 судом за вх. № 30078 отримано клопотання уповноваженого представника позивача Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк Потапенка Романа Володимировича, який діє на підставі довіреності № 8522-К-О від 15.08.2023, в якому останній просив відкласти судове засідання по справі на іншу дату, в зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання (а.с. 176).

Проте, жодних доказів на підтвердження не можливості прибути в судове засідання представник позивача суду не надав.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ).

В свою чергу, відповідач ОСОБА_1 скористувався вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи № 357/12409/24 провадження № 2/357/4732/24, заяву про перегляд судового рішення разом з додатками, вважає, що заява про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню виходячи з наступного.

В вересні 2024 року позивач Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 стягнення заборгованості (а.с. 1-8).

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

04.09.2024 здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача ( а. с. 96-97 ).

Згідно відповіді № 769621 від 04.09.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді щодо визначення підсудності, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 02.08.2017 року зареєстрвоаний за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 06.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 стягнення заборгованості. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 16.10.2024 ( а. с. 97-98 ).

Ухвалу про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками було направлено поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця реєстрації відповідача, зазначену у відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру (а.с. 99).

16.10.2024 розгляд справи було відкладено до 11 години 00 хвилин 13.11.2024 у зв`язку з неявкою відповідача по справі в судове засідання та відсутністю відомостей про його належне сповіщення ( а. с 162 ).

В судове засідання 13.11.2024 позивач свого представника не направив, 13.11.2024 за вх. № 59820 судом отримано від представнкиа Потапенко Р.В. клопотання про розгляд справи за відсутності представника АТ КБ «ПриватБанк». Крім того, в даній заяві не заперечували проти заочного розгляду справи та позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Окрім цього, 13.11.2024 за вх. № 59770 судом отримано заяву від представника ОСОБА_2 про долучення до матеріалів справи довідку про видачу кредитних карток та довідку про зміну умов кредитування.

Відповідач ОСОБА_1 13.11.2024 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, однак на адресу суду повернувся поштовий конверт, причина повернення вказана працівниками пошти, закінчення терміну зберігання ( а. с. 104 ).

Так, аналогічна ситуація мала місце, коли викликалася відповідач в судове засідання на 16.10.2024 ( а. с. 101 ).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду ( близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б ).

Оскільки, як зазначено вище, на адресу суду повернулися поштові конверти без вручення, з урахуванням позиції Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, суд дійшов до висновку, що відповідач був належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, оскільки направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним.

Заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду не надходило, як і не надходило відзиву на позовну заяву позивача.

Ухвалою суду від 13.11.2024 постановлено провести заочний розгляд справи у вищезазначеній цивільній справі (а.с. 115-116).

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2024 позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості було задоволено. Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за договором б/н від 20.12.2020 у розмірі 153 158,92 гривень та судовий збір у розмірі 2 422,40 гривень, загалом 155 581,32 гривень ( сто п`ятдесят п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят одна гривня тридцять дві копійки ).

Копію заочного рішення суду 14.11.2024 направлено відповідачу за місцем його реєстрації (а.с. 129).

Рішення суду набрало ззаконної сили 16.12.2024.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, за відомим місцем його реєстрації, проте кореспонденцію із суду відповідач дійсно не отримував.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи,що не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Проте, відповідачем ОСОБА_1 належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача не надано. Заява про перегляд заочного рішення є лише непогодженням з обґрунтуванням та винесеним рішенням по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 284,287,288, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі 357/12049/24, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29 травня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов