Справа № 523/1791/25
Провадження №2/523/2394/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2025 р. м. Одеса

Пересипський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Бокова О.М.

за участю секретаря судового засідання Шаріпової Ю.М.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду № 7 в м. Одесі заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Резуненко Дениса Сергійовича про прийняття до провадження уточненої позовної заяви,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Пересипського районного суду м. Одеси на розгляді перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач ОСОБА_1 , на підставі договору дарування від 23.11.2012 р. є власницею 1/2 частини квартири загальною площею 62,9 кв.м та житловою площею 37,0 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Власницею іншої 1/2 частини вказаної квартири є відповідач ОСОБА_2 , яка набула своє право власності на підставі договору купівлі-продажу від 01.09.2004 р.

Належна сторонам квартира є трикімнатною, співвласники не можуть погодити між собою порядку користування квартирою. Кожна із сторін бажає отримати у користування дві житлові кімнати. Відповідач ОСОБА_2 фактично у спірній квартирі не проживає, проте надати позивачці можливість користуватися двома кімнатами відмовляється.

На підставі викладеного представник позивача просить: визначити порядок користування квартирою загальною площею 62,9 кв.м та житловою площею 37,0 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у користування приміщення, що відповідає їх часткам у спільній частковій власності, стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2025 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Чергове судове засідання у справі призначено на 13 травня 2025 року.

На адресу суду 12.05.2025 року за підписом представника позивача адвоката Резуненко Д.С. надійшла заява про прийняття до провадження уточненої позовної заяви.

Згідно уточненого позову представник позивача просить: визначити порядок користування квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 62,9 кв.м, житловою площею 37,0 кв.м, шляхом: виділення ОСОБА_1 у користування наступних приміщень: житлова кімната № 4 площею 7,3 кв.м; житлова кімната № 7 площею 12,7 кв.м; лоджія площею 4,2 кв.м; виділення ОСОБА_2 у користування: житлової кімнати № 3 площею 17,0 кв.м; залишення у спільному користуванні обох сторін наступні приміщення: приміщення № 1 - коридор площею 8,5 кв.м; приміщення № 2 - кухня площею 9,6 кв.м; приміщення № 5 - ванна кімната площею 2,6 кв.м; приміщення № 6 - туалет площею 1,0 кв.м.

В обґрунтування уточненого позову представник зазначив, що первісна позовна заява містила вимогу про визначення порядку користування спірною квартирою без конкретизації житлових приміщень. Водночас з огляду на обставини справи, а також з метою повного та ефективного захисту житлових прав позивачки, вважаю за необхідне уточнити позовні вимоги, визначивши конкретний порядок використання приміщеннями у спірній квартирі.

Судом встановлено, що сторони про час та місце слухання справи повідомлені, а відтак підстав для відкладення слухання справи, передбачених ст. 223 ЦПК України не встановлено.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку щодо можливість розгляду питання про прийняття до провадження заяви про уточнення позову за відсутності учасників провадження, що не призведе до порушення прав учасників провадження.

Отже, дослідивши заяву про уточнення позовних вимог, яка подана до суду через систему «Електронний суду» 12.05.2025 року за вх. № 17608 суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України, якою визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмірі позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Основними елементами, що визначають сутність позову, являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів і просить постановити судове рішення; ця вимога опосередковується спірними правовідносинами суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу; такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Суд же має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Зміна предмету позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Зміна підстав позову означає зміну обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, визначені у статті 49 ЦПК України процесуальні права та обов`язки сторін передбачають: право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог (п.2 ч.2 ст.49); право змінити предмет позову (ч.3 ст.49); право змінити підстави позову (ч.3 ст.49).

Реалізуючи передбачені статтею 49 ЦПК України процесуальні права та виконуючи вказані у цій нормі обов`язки, позивач має право подати до суду письмову заяву: про збільшення розміру позовних вимог в порядку пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України; про зменшення розміру позовних вимог в порядку пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України; про зміну предмету позову в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України; про зміну підстав позову в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України.

Цивільний процесуальний кодекс України не передбачає такого формулювання як «уточнена» позовна заява, «уточнення позовних вимог», «нова редакція» позовної заяви тощо.

Разом з цим, представник позивача подану від 12.05.2025 року позовну заяву назвав «уточненою», що не відповідає вимогам статті 49 ЦПК України, оскільки такі не передбачають право позивача на подання «уточненої» позовної заяви.

Тобто, подана уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст. 43, 49 ЦПК України, оскільки, є такою що не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України. Суд позбавлений можливості самостійно приймати рішення щодо обставин даної заяви, а саме, того, що позивач змінив предмет чи підстави позову, збільшив чи зменшив розмір позовних вимог.

З урахуванням зазначеного, подана заява про уточнення позовних вимог не може бути прийнята судом до провадження та підлягає поверненню позивачу з підстав її невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49,84,189,247,258,260,353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті уточненого позову за підписом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Резуненко Дениса Сергійовича у з підстав його невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу про його право в порядку передбаченому цивільно-процесуальним кодексом України на подання заяви про збільшення або зменшення позовних вимог/зміну предмету або підстав позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Боков