КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 травня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Климчук Наталії Іванівни, яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 квітня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Личаківського районного суду міста Львова про відшкодування моральної шкоди, заподіяної органом державної влади,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28 квітня 2025 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Держави Україна через Державну казначейську службу за рахунок Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 суму відшкодування моральної шкоди - 5 000 грн.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, 21 травня 2025 року Климчук Н.І., яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Однак подана апеляційна скарга не оплачена судовим збором, через що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

В апеляційній скарзі представниця Державної казначейської служби України - Климчук Н.І., заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення від сплати до закінчення воєнного стану, посилаючись на те, що Казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з обмеженим обсягом фінансування та затвердженим кошторисом, а у період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

Звертає увагу суду на те, що пунктом 19 Порядку № 590 визначено черговість здійснення платежів, згідно якого сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює Казначейству своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Розглянувши клопотання Державної казначейської служби України, вивчивши матеріали апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав як для звільнення від сплати судового збору, так і для відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги з огляду на наступне.

Питання звільнення від сплати судового збору, як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 дійшла висновку, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстав для розгляду судом апеляційної інстанції питання про звільнення Державної казначейської служби України від сплати судового збору немає.

Отже, наведена норма взагалі не передбачає звільнення юридичних осіб від сплати судового збору.

При цьому обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й державних органів.

Враховуючи викладене вище, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

При цьому, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, суд також має встановити майновий стан сторони, однак, враховуючи те, що представницею Державної казначейської служби України - Климчук Н.І., не наведено обґрунтованих підстав, за яких суд апеляційної інстанції може відстрочити сплату судового збору, та не додано будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Обставини, зазначені у апеляційній скарзі, не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, та не є такими, що перешкоджають Державній казначейській службі України виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Оскільки відповідач не звільняється від сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги, то він зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі ставки, визначеної відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Частиною 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як вбачається з прохальної частини апеляційної скарги, Климчук Н.І., яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 квітня 2025 року в частині задоволеної суми, що підлягає стягненню за судовим рішенням, що становить 5 000 грн.

Відтак, апеляційна скарга повинна була бути оплачена судовим збором у розмірі 1261 грн (одна тисяча двісті шістдесят один) 20 коп. (840,80 (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2020 рік) х 150%).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Враховуючи вищевикладене, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно подати до Київського апеляційного суду докази сплати судового збору у розмірі 1261, 20 грн.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити Климчук Наталії Іванівні, яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відмовити Климчук Наталії Іванівні, яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Климчук Наталії Іванівни, яка представляє інтереси Державної казначейської служби України, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 квітня 2025 року залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко