Справа № 699/205/25
Номер провадження № 2/699/302/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2025 м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Літвінової Г.М., за участю секретаря судового засідання Таран О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі судових засідань Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради, ОСОБА_2

про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем,

УСТАНОВИВ:

Адвокат Перебийніс Світлана Василівна, яка діє на підставі ордера про надання правничої допомоги серії СА № 1110797 від 27.01.2025 від імені позивача ОСОБА_1 звернулася до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Корсунь-Шевченківської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем.

Позивач просить встановити факт, що має юридичне значення, зокрема, що вона, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 , 1942 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день її смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Позов мотивований тим, що позивачка на день смерті своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживала разом з останньою без реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті матері позивачка 13.01.2025 звернулася до приватного нотаріуса Митрофанової Л.П. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру покійної матері, яка розташована за адресою - АДРЕСА_1 . Проте нотаріус відмовила позивачці у зв`язку з тим, що не було подано документів, які б свідчили про прийняття нею спадщини або рішення суду про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем.

Позивач посилається на те, що встановлення факту проживання однією сім`єю із ОСОБА_3 їй потрібно для оформлення спадкових прав на спадкове майно, до складу якого входить указана вище квартира.

Ухвалою судді від 13.02.2025 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її у порядку загального позовного провадження, витребувано у приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Митрофанової Л.П. копію спадкової справи № 2/2025 від 13.01.2025 щодо майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач та її представник у підготовче засідання не з`явилися, звернулися до суду із заявою про підтримання позову та розгляд справи без них.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про визнання позову, просив слухати справу без нього.

Від відповідача Корсунь-Шевченківськаоїміської ради надійшла заява про визнання позову, що є підставою для прийняття рішення у підготовчому засіданні.

У зв`язку з неявкою сторін у суд фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося на підставі приписів ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи суд встановив такі обставини.

Позивач ОСОБА_1 згідно з її паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою - АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Корсуні-Шевченківському Черкаського району Черкаської області у віці 81 рік померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 03.11.2023 Виконавчим комітетом Корсунь-Шевченківської міської ради.

Після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частку у праві власності на квартиру по АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 22.10.2021, виданим приватним нотаріусом Митрофановою Л.П.

Згідно з довідкою ОСББ "Ярослава, 79" №1 від 13.01.2025 ОСОБА_3 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 . За даною адресою зареєстрований ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проте станом на 13.01.2025 за даною адресою не проживає. По день смерті ОСОБА_3 з нею фактично проживала без реєстрації місця проживання за цією адресою дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Родинні відносини позивача із спадкодавцем підтверджуються свідоцтвом про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , згідно з яким ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_5 .

Зміна позивачкою її дошлюбного прізвища " ОСОБА_6 " на шлюбне " ОСОБА_7 " підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 1 від 28.01.2025.

Також позивач надала суду медичні документи, які підтверджують, що її мати хворіла.

З наданої на виконання ухвали суду від 13.02.2025 копії спадкової справи № 2/2025 від 10.01.2025, заведеної 13.01.2025 приватним нотаріусом Митрофановою Л.П. до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , вбачається, що указана спадкова справа була заведена нотаріусом за заявою сина померлої ОСОБА_2 про прийняття спадщини від 10.01.2025 та за заявою позивачки ОСОБА_1 про прийняття спадщини від 10.01.2025.

Тобто і позивачка ОСОБА_1 і відповідач ОСОБА_2 обоє звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини поза межами установленого законом шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 79687795 від 13.01.2025 ОСОБА_3 заповіту не залишала, спадкові договори не укладала.

Згідно із роз`ясненням приватного нотаріуса Митрофанової Л.П., наданого ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , з поданих нотаріусу документів вбачається, що заявники не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не були зареєстровані з нею за однією адресою. Нотаріусом роз`яснено, право спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини звернутися до суду про визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини. Або ж у разі наявності відповідних підстав, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з таких норм законодавства.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 (провадження № 61-15965св19) зазначено, що «справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах».

У своїй постанові від 26.01.2022 у справі № 165/2486/19 Верховний Суд виснував, що звернення до суду з позовом про встановлення факту, що має юридичне значення, без пред`явлення до відповідача вимог про право є належним способом захисту. Цивільне законодавство не містить норм, які зобов`язують позивача у спадкових справах разом із позовною вимогою про встановлення факту, пред`являти ще й вимогу про визнання права власності на спадкове майно.

Тому суд у цій справі виснує, що позивач обрала правильний спосіб захисту своїх прав.

Спірні правовідносини щодо встановлення факту, який має юридичне значення, регулюються гл. 6 розд. IV ЦПК України.

Факти, що мають юридичне значення, це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, а саме з питанням спадкування.

Аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що юридичний факт встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Позивач просить встановити факт проживання однією сім`єю із спадкодавцем, оскільки такий факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, а саме право позивача на спадкування майна померлої матері.

Позивач подала позов, а не заяву в порядку окремого провадження через те, що вважає, що існує спір про право, так як територіальна громада за відсутності спадкоємців, які прийняли спадщину, після спливу одного року з часу відкриття спадщини була зобов`язана вчинити певні дії по визнанню спірного майна відумерлою спадщиною.

Спірним питанням у межах розгляду цієї справи є те, чи позивачка проживала постійно разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини.

Згідно із ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Згідно з п. 2 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно з п.7 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Проаналізувавши вищевказані норми чинного законодавства та досліджені у справі докази та обставини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Суд установив, що позивач на день смерті своєї матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживала разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина. Приватний нотаріус Митрофанова Л.П. завела спадкову справу № 2/2025, але відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно її матері в зв`язку з неподанням документів, які б свідчили про прийняття заявницею спадщини.

Суд погоджується з тим, що юридичний факт проживання заявниці із спадкодавцем на час відкриття спадщини за встановлених обставин має бути встановлений винятково рішенням суду. Нотаріус не має можливостей для того, щоб безспірно встановити зазначені обставини. Тому заявниці для реалізації її прав спадкоємця після смерті матері необхідно встановити факт проживання з нею на час відкриття спадщини.

Отже, суд дійшов висновку, що факт постійного проживання заявниці зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини після смерті останньої, тобто станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджено в судовому засіданні належними та допустимими доказами.

Установлення цього факту породжує для позивача юридичні наслідки можливість успадкувати майно після смерті спадкодавця, а тому цей факт підлягає встановленню.

Керуючись ст. 200, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день її смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 , інші дані суду не відомі.

Відповідач: Корсунь-Шевченківська міська рада, , (адреса місцезнаходження: вул. Шевченка, 42, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаський район, Черкаська область, інші дані суду не відомі.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_4 , інші дані суду не відомі.

СуддяЛітвінова Г.М.