КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Грегуль О.В.,
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Болотов Є.В.
У Х В А Л А

30 травня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Болотов Є.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 квітня 2025 року в справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кошельок» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,-

встановив:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 22 квітня 2025 року названий позов задоволено.

26 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Київського апеляційного суду із апеляційною скаргою на рішення суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями справу визначено головуючому судді Гаращенку Д.Р. Склад колегії: Гаращенко Д.Р., Ратнікова В.М., Борисова О.В.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить: звільнити від сплати судового збору; рішення суду скасувати, в частині стягнення розміру суми та ухвалити нове, яким зменшити стягнення кредитної заборгованості з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кошельок» в розмірі до 20 000 грн 00 коп.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху.

В ухвалі апелянту запропоновано звернутися до суду з новою редакцією апеляційної скарги, в якій вказати усіх учасників справи та надати суду докази сплати судового збору.

23 травня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Київського апеляційного суду із заявою про усунення недоліків разом з клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 12 травня 2025 року № 6 суддю судової палати з розгляду цивільних справ Гаращенка Д.Р. переведено до складу судової палати з розгляду кримінальних справ.

26 травня 2025 року відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями справу визначено головуючому судді Болотову Є.В. Склад колегії: Болотов Є.В., Сушко Л.П., Музичко С.Г.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

В апеляційній скарзі скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 має скрутний матеріальний стан, з 2022 року проживає закордоном як біженка, втратила бізнес та припинила підприємницьку діяльність як ФОП. Наразі немає роботи та доходів.

Проте, вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Скаржником на підтвердження скрутного матеріального становища надано витяг про припинення ОСОБА_1 підприємницької діяльності.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3, ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2. позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, про відсутність майна, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Скаржник таких доказів не пред`явив, а витяг про припинення ОСОБА_1 підприємницької діяльності не підтверджує незадовільне (скрутне) майнове становище ОСОБА_1 , оскільки дана довідка не є підставною для звільнення апелянта від сплати судового збору.

Апеляційна скарга та додані до неї документи не містять доказів, які б давали підстави вважати, що майновий стан апелянта є незадовільний.

Враховуючи викладене, клопотання представника ОСОБА_1 про звільнення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 квітня 2025 року становить 3 633 грн 60 коп. (2 422 грн 40 коп. х 150 %).

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 квітня 2025 року скаржнику слід запропонувати сплатити судовий збір в розмірі 3 633 грн 60 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (Код , р/рахунок: № UA0026010, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО банку: 899998, Одержувач: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101). До суду необхідно надати оригінали доказів сплати судового збору.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

З матеріалів справи вбачається, що у даній справі є позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «Кошельок».

Проте у поданій апеляційній скарзі зазначена особа не вказана.

З урахуванням наведеного, слід запропонувати скаржнику усунути вищезазначені недоліки, надати суду оригінали доказів сплати судового збору або копію довідки Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за минулий календарний рік, та вказати в апеляційній скарзі всіх учасників справи.

З огляду на це, скаржнику слід продовжити термін для усунення визначених недоліків.

Керуючись ст. 356, ст. 357 ЦПК України, -

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_1 термін для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати двадцять днів з дня вручення ухвали.

У випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною і повернута.

Суддя Є.В. Болотов