Справа № 570/1643/25
Номер провадження 2/570/1187/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2025 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань Захарук Г.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Городоцька сільська рада Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся. Після її смерті відкрилася спадщина. Причину пропуску подання заяви про прийняття спадщини вважає поважною, оскільки про наявність заповіту на її користь дізналася лише у березні цього року. За таких умов позивачка просить задоволити позов про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який окреслила терміном три місяці.

Позивачка в судове засідання не з`явилася. Подала заяву, згідно якої просить справу розглядати без її участі, позов підтримує.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Подав заяву, згідно якої просить справу розглядати без його участі. Позов визнає, та не заперечує проти його задоволення.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області в судове засідання не з`явився. Подав заяву, згідно якої просять справу розглядати без їх участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості розгляду справи без участі сторін, які не з`явилися.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін чи учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Суд вважає, що справу можливо розглянути на підставі наявних доказів, участь сторін у справі не є обов`язковою.

Дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст. 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Фактичні дані встановлені судом.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивачки, ОСОБА_3 .

Як зазначає позивачка, що з лютого 2020 року вона фактично проживала з бабусею без реєстрації місця проживання, та здійснювала за нею догляд.

На час смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, яке позивачка вважала, що успадкувала, а саме рухоме майно (особисті речі бабусі).

06 березня 2025 року від дядька ОСОБА_2 позивачка дізналася про те, що до складу спадщини після смерті бабусі входить земельна ділянка площею 0,1315 га цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :03:006:0272, яка знаходиться в с. Бронники Рівненського району Рівненської області. Окрім того, позивачка дізналася, що її бабуся ОСОБА_3 залишила заповіт, згідно якого вказану земельну ділянку заповіла їй.

Відтак, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Деренька Р.І. із заявою про прийняття спадщини. Згідно з відповіді приватного нотаріуса Деренька Р.І. від 25 березня 2025 року, позивачці було повідомлено, що відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом зазначеного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

Тому позивачка змушена звернутися до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Іншим спадкоємцем першої черги спадкування, є дядько позивачки - ОСОБА_2 . Однак заява про прийняття спадщини ним не подавалася, на спадкове майно - земельну ділянку площею 0,1315 га він не претендує.

Положення законодавства.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1222 Цивільного кодексу України визначено, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України визначено, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За ч. 1 ст. 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною 1 ст. 1235 Цивільного Кодексу України зазначено, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Частинами 1, 2 ст. 1236 Цивільного кодексу України передбачає, що заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Після звернення позивачки до нотаріуса їй було повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, і цей строк можливо продовжити лише у судовому порядку.

За ст. 1297 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно

Згідно до ч. 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Висновки суду.

Згідно усталеної судової практики, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Вказаний правовий висновок висловлений Верховним судом України у своїй постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 та у постанові КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19.

04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, і відтворено у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18 (провадження № 61-11600св19), від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц (провадження № 61-49121с18), від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18 (провадження № 61-1484219), від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18 (провадження № 61-17906св19).

Підставою для прийняття судом рішення про визначення спадкоємиці додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Строк, встановлений ст. 1272 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин: позивачка вчасно не звернулась до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки, їй не було відомо про наявність заповіту, складеного спадкодавицею ОСОБА_3 на її ім`я; щодо неможливості реалізації свого права на спадкування за заповітом позивачці стало відомо лише після відмови нотаріуса.

Також, щодо спадкового майна немає спору. Ні відповідач, ні органи місцевої влади не заперечують щодо задоволення позову.

Отже, позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. А тому такий строк підлягає поновленню. Позивачка не відмовляється від оформлення спадкових прав.

Розглянувши справу в межах заявлених позивачкою вимог та зазначених і доведених нею обставин, враховуючи положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судові витрати.

Позивачка не заявила про те, щоб понесені нею судові витрати були стягнуті з відповідача на її користь. Адже кожна із сторін має право розпоряджатися своїми правами на власний розсуд. І в даному випадку позивачка не бажає відшкодовувати понесені нею судові витрати. А суд не може прийняти рішення, вийшовши за межі волі позивачки.

У той же час суд застосовує положення ст. 142 ЦПК України, і 50% судових витрат підлягають поверненню позивачці за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 12, 89, 141, 142, 263-265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Городоцька сільська рада Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Повернути ОСОБА_1 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судових витрат в порядку ст. 142 ЦПК України - 50% від сплаченої суми 1211, 20 грн., що були сплачені 09.04.2025 року через АТ «Ощадбанк», Рівненське РУ, ТВБВ 10017/01, квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки 5.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивачка: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований: АДРЕСА_2 ).

Третя особа: Городоцька сільська рада Рівненського району Рівненської області (, адреса: вул. Шевченка, буд. 4, с. Городок Рівненського району Рівненської ).

Суддя Красовський О.О.