Справа №305/1093/25
Провадження по справі 2/305/458/25
04.05.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , що діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
04.04.2025, ОСОБА_1 , що діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що позивач, ОСОБА_2 з відповідачкою ОСОБА_4 перебувають у зареєстрованому шлюбі. Зазначає, що шлюб між ними було зареєстровано виконавчим комітетом Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, 21 січня 1995 року за актовим записом №6, що засвідчено свідоцтвом про шлюб бланк серії НОМЕР_1 від 28.03.2025. У шлюбі у них народилися діти: дочка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На даний час діти повнолітні, спір про майно відсутній. Зі слів позивача вони з відповідачкою дуже віддалилися одне від одного, між ними втратилися почуття любові. Позивач стверджує, що з 2017 року вони не проживають разом, не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейні відносини. Основною причиною розпаду сім`ї є різниця характерів, відсутність між позивачем та відповідачкою любові та взаєморозуміння, у зв`язку з чим подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, шлюб фактично розпався. За таких обставин реєстрація шлюбу носить суто формальний (юридичний) характер. Вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача. Враховуючи вищенаведене, просить позов задовольнити. Строк на примирення позивач просить не надавати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 08.04.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін.
Позивач ОСОБА_2 , в судове засідання, повторно, не з`явився. Поряд з цим, 08.05.2025, представник позивача, адвокат Губко В.В., подав через канцелярію суду письмову заяву, в якій просить розгляд справи провести без участі позивача та його представника, на задоволенні позову наполягають.
Відповідачка, ОСОБА_3 , у судове засідання, повторно, не з`явилася. Була належним чином повідомленою про день та час розгляду справи засобами поштового зв`язку та шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надавала. Заяв чи клопотань про надання строку на примирення від відповідачки не надходило.
Згідно з ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані представником позивача письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, 21 січня 1995 року за актовим записом №6, що засвідчено свідоцтвом про шлюб бланк серії НОМЕР_1 від 28.03.2025.
Від шлюбу у сторін народилося двоє дітей, а саме: дочка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На даний час діти повнолітні, спір про майно відсутній.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивач, ОСОБА_2 , на задоволенні позову наполягає. Відповідачка, ОСОБА_3 , відзиву на позов не подавала. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.
Оскільки відповідачка, ОСОБА_4 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, не повідомила суду, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд позбавлений можливості вирішувати таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , зареєстрований 21 січня 1995 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №6 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 , мешканець: АДРЕСА_1 .
Відповідачка, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк