П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року місто Київ

справа № 369/9870/24

провадження № 22-ц/824/6402/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання Височанської Н.В.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

відповідач - ОСОБА_3

відповідач - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Лунеговим Олександром Олексійовичем,

на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 4 грудня 2024 року, постановлену в складі судді Пінкевич Н.С.,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до відповідачів про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, визнання права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Просила суд встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 зі ОСОБА_5 з червня 2012 року по 17 грудня 2022 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 4 грудня 2024 року позов залишено без розгляду.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що оскільки в підготовчі судові засідання, призначені на 24 жовтня 2024 року та 4 грудня 2024 року, позивачка та її представник не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку смс - повідомлення на номер, вказаний у позовній заяві, а клопотань про відкладення розгляду справи з поясненням причини неявки до суду не надходило, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Лунегов О.О. подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу від 4 грудня 2024 рокускасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі зазначає, що підставою для залишення позову без розгляду, згідно у ст. 257 ЦПК України, визначена умова належного повідомлення позивача. В цій справі відсутні докази належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи в зазначені дати. Суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надсилання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника, а в разі її відсутності, такий спосіб повідомлення не вважається належним, що узгоджується з висновками Верховного Суду. ОСОБА_1 такої заяви до суду не подавала, а отже постановлена ухвала є незаконною та підлягає скасуванню.

Правом на подання відзиву інші учасники справи не скористались.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Лунегов О.О., приймаючи участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, підтримав подану апеляційну скаргу в повному обсязі, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

26 травня 2025 року представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Ярошинська І.А. подала до суду клопотання про розгляд апеляційної скарги без участі сторони відповідача, просила у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

В судове засідання не з`явилась відповідачі ОСОБА_6 та ОСОБА_4 про день та час розгляду справи повідомлені шляхом направлення судових повідомлень на поштові адреси, конверти з відміткою «Укрпошти» повернуті до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.114,116).

Таким чином, колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність, відповідно до вимог частини четвертої статті 270 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої у справі ухвали, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За змістом ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України).

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (постанова ОП КЦС ВС від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь - яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

19 червня 2024 року Києво-Святошинський районний суд Київської області постановив ухвалу про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, визнання права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено по справі підготовче судове засідання на 24 жовтня 2024 р. о 10:30 год.

Як убачається з матеріалів справи, згідно супровідного листа від 19 червня 2024 року копію ухвали направлено судом першої інстанції ОСОБА_1 на поштову адресу: АДРЕСА_1 . (а.с.22). Також в матеріалах справи міститься довідка про доставку повідомлення у застосунок «Viber» з повідомленням про виклик до суду першої інстанції на 24 жовтня 2024 року о 10:00 по справі № 369/9870/24, яке доставлено одержувачу 25 червня 2024 року.

Згідно довідки від 24 жовтня 2024 року в судове засідання не з`явились учасники справи, розгляд відкладено на 4 грудня 2024 року (а.с.60).

В судовій повістці про виклик до суду від 28 жовтня 2024 року в графі кому, зазначено позивачку та її поштову адресу: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про доставку повідомлення у застосунок «Viber» позивачці направлено судову повістку про виклик до суду на 4 грудня 2024 року на 09:20. Дата доставки повідомлення 28 жовтня 2024 року.

Згідно довідки від 4 грудня 2024 року в судове засідання не з`явились учасники справи (а.с.65).

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України.

За приписами ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Таким чином, про належне повідомлення учасника справи про час і місце розгляду справи у даному випадку може свідчити лише розписка.

Крім того, ч.6 ст.128 ЦПК України встановлює, що судова повістка надсилається судом за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є: - повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; - повідомлення позивача про судове засідання належним чином; - відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; - нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; - від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Крім цього, складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

У рішеннях від 27 червня 2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України» і від 03 жовтня 2017 року у справі «Віктор Назаренко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.

В матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивачки ОСОБА_1 про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 24 жовтня 2025 року та 4 грудня 2024 року, враховуючи відсутність поштових конвертів, які б повернулись до суду з відмітками «Укрпошти» про причини не вручення, довідок про доставку судових повідомлень до електронного кабінету позивача (в разі наявності) чи розписки про отримання ухвали від 19 червня 2024 року.

За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В матеріалах справи такої заяви не міститься, в апеляційній скарзі представник позивачки також зазначає, що ОСОБА_1 такої заяви до суду першої інстанції не подавалось.

Довідки про доставку повідомлень у застосунок «Viber» в розумінні вимог ЦПК України не є належним повідомленням, а є тільки способом додаткового інформування.

Зазначене узгоджується з позицією викладеній у постанові КЦС ВС від 22 вересня 2021 року в справі № 753/16685/19.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновок суду про наявність підстав для залишення позову без розгляду є помилковим, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Лунеговим Олександром Олексійовичем, задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 4 грудня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції .

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус