Справа № 179/1766/24
№ провадження 2/196/105/2025
02 червня 2025 року с-ще Царичанка
Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Бабічевої Л.П.,
за участю секретаря судового засідання - Шевченко Т.І.,
учасники справи та представники учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 ,
представник позивача адвокат Пономаренко Олег Леонтійович,
відповідач: Царичанська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Царичанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
До Царичанського районного суду Дніпропетровської області за підсудністю із Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Личківської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 .
21.08.2024 р. позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Щока В.О. із усною заявою про оформлення спадкових прав, однак приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу надав роз`яснення, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.
Позивач зазначив, що про смерть ОСОБА_2 дізнався 20 серпня 2024 року від племінниці померлої ОСОБА_3 , також це підтвердив і рідний брат померлої ОСОБА_4 .
Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважної причини, тому просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2024 року відкрито загальне позовне провадження та розпочато підготовче провадження (а.с. 27).
Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 28.01.2025 р. замінено первісного відповідача Личківську сільську раду належним відповідачем Царичанською селищною радою Дніпровського району Дніпропетровської області та витребувано від приватного нотаріуса Самарівського районного нотаріального округу Щока В.О. належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.52).
Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 17.03.2025 р. витребувано від приватного нотаріуса Самарівського районного нотаріального округу Солодовник В.В. належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.79).
Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 01 травня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с.107).
Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Пономаренко О.Л. у судове засідання не з`явились, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги позивач підтримує та просить задовольнити (а.с.118-119).
Представник відповідача Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області у судове засідання не з`явився, від селищного голови Сумського Г.В. до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, проти задоволення позову Царичанська селищна рада не заперечує та просить винести рішення на розсуд суду (а.с.56).
Оскільки сторони подали заяви про розгляд справи у їх відсутність, тому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується повторною копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 21.08.2024 р. (а.с. 3).
Згідно довідки виконкому Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області від 12.03.2025 р. №94, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 з 23.12.2003 року по день смерті, на день смерті проживала одна (а.с.116).
Згідно роз`яснення приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Щоки В.О. від 21.08.2024 р. №230/01-16 на усне звернення ОСОБА_1 від 21.08.2024 р. щодо оформлення спадкових прав на спадщину після смерті ОСОБА_2 , строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 24 липня 2024 року та ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки заяву про прийняття спадщини до нотаріуса у встановлений законом строк не подав та на момент смерті ОСОБА_2 зареєстрований за адресою місця проживання померлої не був (а.с.9).
Постановою приватного нотаріуса Самарівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Солодовник В.В. від 13.03.2025 р. було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 101).
Інші спадкоємці, які прийняли у встановленому законом порядку спадщину після померлої ОСОБА_2 , відсутні, що підтверджується копією спадкової справи №14/2025 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , довідкою виконкому Личківської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області від 12.03.2025 р. №94(а.с. 83-101, 116).
До спірних правовідносин суд застосовує положення ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Позивач, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги та поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що йому було невідомо про наявність заповіту на його користь від померлої ОСОБА_2 . Позивач просить врахувати, що померла була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.116), та померла в м.Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області (а.с.3), а сам позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.11-12); на день смерті спадкодавця позивач не входив в коло спадкоємців за законом; про існування заповіту позивач дізнався випадково.
Суд враховує посилання позивача на необізнаність про наявність заповіту на його ім`я, як на поважну причину пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки позивач не був повідомлений про існування такого заповіту, зокрема нотаріусом, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася.
Окрім того суд зазначає, що позивач не є спадкоємцем будь-якої черги і у разі відсутності заповіту на його ім`я, у нього були б відсутні підстави вчинення активних дій, зокрема звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Наведені мотиви також викладенні у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23 (провадження № 14-50цс24), у якій Велика Палата Верховного Суду зазначила, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування) (пункт 87 постанови).
Враховуючи встановлені судом обставини, суд доходить висновку, що позивач, який не являється родичем спадкодавця та спадкоємцем за законом, не проживав у місці відкриття спадщини та в одному населеному пункті зі спадкодавцем, не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь.
За викладених обставин необізнаність спадкоємця про наявність заповіту суд вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Суд враховує, що згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є, зокрема, справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.
Враховуючи обставини справи, принцип справедливості цивільного судочинства, а також наведені позивачем причини пропуску строку подання нотаріусу у встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини, суд відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 78-80, 206, 247, 259, 263-265,354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , тривалістю три місяці, який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .
Суддя Л.П. Бабічева