БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1235/24
Провадження № 2-во/730/7/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2025 р. м.Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючої судді - Данько О.В.

з участю секретаря судового засідання - Граб С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні, -

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою у якій просить виправити описки, допущені в рішенні Борзнянського районного суду Чернігівської області від 11 листопада 2024 року у справі №730/1235/24, а саме, в абзаці 2 описової частини рішення вказані ініціали ОСОБА_2 замість ОСОБА_3 ; в абзаці 10 та 12 мотивувальної частини рішення вказано ОСОБА_4 замість ОСОБА_1 ; в абзаці 17 мотивувальної частини рішення вказано ОСОБА_5 замість ОСОБА_3 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що після ознайомлення з судовим рішенням нею було виявлено зазначені помилки, допущені в описовій та мотивувальній частині рішення.

Розглянувши заяву, перевіривши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки, про що постановляється ухвала.

З огляду на достатність доказів для розгляду вказаної заяви, відсутність необхідності заслухати додаткові пояснення заявника, відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, заява про виправлення описки розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Наведені норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Не вважаються опискою помилки, які не викривляють зміст, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

У судовому засіданні встановлено, що рішенням Борзнянського районного суду Чернігівської області від 28.11.2024, яке набрало законної сили, задоволений позов ОСОБА_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу.Встановлено факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу не менше як п`ять років, а саме в період часу з 20 жовтня 1999 року до 15 листопада 2022 року.

Підставою вимог заяви ОСОБА_1 для виправлення описки в рішенні суду є та обставина, що в описовій та мотивувальній частині судового рішення допущена помилка в ініціалах сторін.

Водночас, резолютивна частина вказаного судового рішення містить правильні імена ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , тоді як саме зміст цієї частини судового рішення має основне юридичне значення для його реалізації.

При цьому, заявницею не обґрунтовано та не підтверджено, що означений недолік описової та мотивувальної частини судового рішення перешкоджає чи унеможливлює його виконання.

Тому, суд вважає, що технічна помилка у написанні ініціалів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , допущена в описовій та мотивувальній частині рішення суду, не спотворює змісту цього судового рішення та не призводить до його неправильного сприйняття, тобто не носить істотного характеру.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року у справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Враховуючи вищевикладені обставини, вимоги даної заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні є необґрунтованими та не підлягають до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 258-261, 269 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні від 28 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Борзнянської міської ради Ніжинського району Чернігівської області про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Данько