У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики та зазустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними договору позики та договорів про внесення змін до нього, визнання недійсним договору іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вказана справа, розгляд якої здійснюється за правилами загального позовного провадження.

В ході проведення підготовчого засідання, 14.11.2023 представник ОСОБА_2 - адвокат Омельченко Д.В. подала до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи щодо оспорюваного договору позики від 05.07.2017 та договорів про внесення змін до нього.

29.03.2024 представником ОСОБА_1 - адвокатом Шалашовою В.І. подано письмові заперечення на клопотання про призначення експертизи.

10.06.2024 представник ОСОБА_2 - адвокат Омельченко Д.В. подала до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи щодо оспорюваного договору іпотеки від 05.07.2017.

27.05.2025 до суду надійшли заяви представників сторін, в яких вони просять провести судове засідання за їх відсутності та вирішити наявні у справі клопотання про призначення експертизи, із урахуванням позицій сторін, наведених у їхніх відповідних письмових заявах.

З огляду на наведене суд визнав за можливе проведення судового засіданні у справі за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Приписами частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до вимог позивача ОСОБА_1 за первісним позовом вона просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь суму заборгованості за договором позики від 05.07.2017.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 просить суд, із урахуванням заяви про зміну предмета позову:

- визнати недійсними договір позики від 05.07.2017 та договори про внесення змін до нього;

- визнати недійсним договір іпотеки від 05.07.2017.

Заперечуючи проти вимог первісного позову та обґрунтовуючи свої вимоги за зустрічним позовом, ОСОБА_2 ставить під сумнів проставлені підписи на договорі позики від 05.07.2017, а також в ряді договорів про внесення змін до нього та в розписках, вказуючи на те, що проставлені у таких документах підписи не відповідають його дійсному підпису.

Крім того, він вказує, що вперше бачить вказані документи, договори з ОСОБА_1 не укладав, власноруч ні договори, ні розписки не підписував, а грошові кошти від ОСОБА_1 не отримував.

Таким чином, для розв`язання обставин даного спору потрібні спеціальні знання, а тому є підстави для проведення експертизи.

Як вбачається із клопотань про призначення судової почеркознавчої експертизи, поданих до суду представником ОСОБА_2 - адвокатом Омельченко Д.В. 14.11.2023 та 10.06.2024, у таких клопотаннях вона просить поставити на вирішення експертів наступні питання:

1. Щодо договору позики від 05.07.2017 та договорів про внесення змін до нього:

1) Чи виконано підпис у договорі позики від 05.07.2017, в договорах про внесення змін до договору позики від 05.07.2017 в рядку «Позичальник» ОСОБА_2 ?

2) Чи виконано підписи у розписках ОСОБА_2 ?

3) Чи виконано підпис у договорі позики від 05.07.2017 та в договорах про внесення змін до договору позики від 05.07.2017 в рядку «Позичальник» навмисно зміненим почерком (скорописним, друкованим, незвичною рукою)?

4) Чи виконано підписи у розписках навмисно зміненим почерком (скорописним, друкованим, незвичною рукою)?

5) Чи виконано підписи у договорі позики від 05.07.2017 та в договорах про внесення змін до договору позики від 05.07.2017 зі зміною його ознак?

6) Чи виконано підписи у розписках зі зміною його ознак?

7) Чи виконано підписи у договорі позики від 05.07.2017 та в договорах про внесення змін до договору позики від 05.07.2017 та в розписках з наслідуванням підпису ОСОБА_2 ?

8) Чи не перебував ОСОБА_2 у незвичайному стані (захворювання, травми, стомлення, хвилювання тощо) під час підписання договору позики від 05.07.2017 та договорів про внесення змін до договору позики від 05.07.2017, розписок?

9) Чи виконано підпис у договорі позики від 05.07.2017 та в договорах про внесення змін до договору позики від 05.07.2017 (сторонами договору) одночасно?

10) Який час минув після підписання договору позики від 05.07.2017 та договорів про внесення змін до договору позики від 05.07.2017, написання розписок?

2. Щодо договору іпотеки від 05.07.2017:

1) Чи виконано підпис у договорі іпотеки від 05.07.2017, в рядку «Іпотекодавець» ОСОБА_2 ?

2) Чи виконано підпис у договорі іпотеки від 05.07.2017 в рядку «Іпотекодавець» навмисно зміненим почерком (скорописним, друкованим, незвичною рукою)?

3) Чи виконано підписи у договорі іпотеки від 05.07.2017 в рядку «Іпотекодавець» зі зміною його ознак?

4) Чи виконано підписи у договорі іпотеки від 05.07.2017 в рядку «Іпотекодавець» з наслідуванням підпису ОСОБА_2 ?

5) Чи не перебував ОСОБА_2 у незвичайному стані (захворювання, травми, стомлення, хвилювання тощо) під час підписання договору іпотеки від 05.07.2017?

6) Який час минув після підписання договору іпотеки від 05.07.2017?

Таким чином, зі змісту вказаних питань вбачається, що такі відносяться до різного виду експертиз.

Так, вирішення питань «Чи не перебував ОСОБА_2 у незвичайному стані (захворювання, травми, стомлення, хвилювання тощо) під час підписання договору позики від 05.07.2017 та договорів про внесення змін до договору позики від 05.07.2017, розписок?» та «Який час минув після підписання договору іпотеки від 05.07.2017?» не є завданнями почеркознавчої експертизи.

Клопотання щодо призначення будь-якої комплексної експертизи представником не заявлялося.

При цьому суд звертає увагу, що представником ОСОБА_2 заявлено два різних клопотання про призначення експертизи у даній справі та щодо різних документів, що ускладнює їх одночасне вирішення.

Отже, представнику слід визначитися із видом експертизи, яка є доцільною в межах цієї справи.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1.8. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Відповідно до пункту 3.3 вказаної Інструкції у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки.

Якщо під час проведення експертизи об`єкт (об`єкти) дослідження може(уть) бути пошкоджений(і) або знищений(і), у документі про призначення експертизи (залучення експерта) повинен міститися дозвіл на його пошкодження або знищення.

При цьому, статтею 107 ЦПК України унормовано, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Разом із цим, в матеріалах справи відсутні оригінали усіх документів, щодо яких заявлені клопотання про проведення експертизи.

Наведена обставина унеможливить виконання експертизи, у разі її призначення судом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 103, 104, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотань представника ОСОБА_2 - адвоката Омельченко Діани Володимирівни, які надійшли до суду 14.11.2023 та 10.06.2024, про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики та зазустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними договору позики та договорів про внесення змін до нього, визнання недійсним договору іпотеки, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані одночасно із апеляційною скаргою на рішення суду.

СуддяО. О. Ковбасюк