справа № 753/9824/24 головуючий у суді І інстанції Сирбул О.Ф.
провадження № 22-з/824/582/2025 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

02 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Фінагеєва В.О. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «13-й квартал» про виправлення арифметичної помилкиу постанові Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «13-й квартал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 рокупозов ОСББ «13-й квартал»задоволено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила скасувати рішення суду першої інстанції через неправильність встановлення обставин, які мають значення для справи, порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «13-й квартал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено. Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «13-й квартал», на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 4 542,00гривні.

01 квітня 2025 року ОСББ «13-й квартал» звернулося до апеляційного суду з заявою про виправлення арифметичної помилки.

Заява обґрунтована тим, що у постанові Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 року по справі № 361/4256/19 допущено арифметичні помилки, а саме позивач у липні 2023 року врахував оплату у сумі 1 648,50 грн., яка складається з двох оплат: квитанція № 0.0..1 від 14 липня 2023 року на суму 1 318,80 грн. та № 0.0..1 від 20 липня 2023 року на суму 329,70 грн. Тобто, у липні 2023 року було отримано два платежі від відповідача на загальну суму 1 648,50 грн., що і вірно відображено у розрахунку суми боргу. Також позивач врахував тільки часткову оплату у сумі 329,70 грн. за квітень 2024 року замість 659,40 грн. згідно квитанції №0.0. .1 від 14 червня 2024 року. Вказує, що суд не звернув уваги на те, що у призначенні платежу квитанції №0.0. .1 відповідач вказала період, за який сплачувала борг квітень, травень 2024 року. Оплата у сумі 329,70 грн. за травень 2024 року не може бути внесена у розрахунок, так як предметом позову є період з січня 2019 року по квітень 2024 року, а оплата за травень 2024 року 329,70 грн., виходить за межі спірного періоду. Матеріали справи містять докази оплати відповідачем на користь позивача платежів на загальну суму 19 957,88 грн. Різниця між загальною сумою нарахованих позивачем відповідачу до сплати суми обов`язкових внесків 21 666,80 грн. і сплаченою відповідачем на користь позивача сумою 19 957,88 грн. складає 1 708,92 грн. Отже, у мотивувальній частині вищевказаної постанови Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 року допущено арифметичну помилку, і правильним має бути заначено не помилково «переплата складає 269,28 грн.», а правильно «заборгованість складає 1708,92 грн.»

Перевіривши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Тобто правила даної норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного, арифметичного (неюридичного) характеру.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, диспозиція статті 269 ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Відповідно до ч. 8 ст. 268 ЦПК України після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Слід зазначити, що інститут виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні має вкрай важливе значення у будь-якому виді судочинства та покликаний на усунення неточностей судового рішення, які впливають на можливість його реалізації. Водночас процесуальний закон не надає суду права змінити суть постановленого рішення шляхом виправлення описки. Зміна у такий спосіб суті рішення суду, яке набрало законної сили, суперечить принципу правової визначеності. Виходячи із прецедентної практики Європейського суду з прав людини, принцип правової визначеності передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

Зі змісту заяви про виправлення арифметичної помилки вбачається, що заявник, фактично, просить змінити мотивувальну частину рішення суду, що явно суперечить процесуальному закону та усталеній судовій практиці

Крім того, зміна мотивувальної і резолютивної частин судового рішення, що призводить до кардинальної зміни змісту цього рішення, не є виправленням недоліку судового рішення (дефекту судового акта), оскільки такі дії суперечитимуть самій процедурі здійснення правосуддя.

Апеляційний суд зауважує, що незгода сторони із судовим рішенням не може бути підставою для виправлення описки.

Враховуючи зазначене, підстав для задоволення заяви ОСББ «13-й квартал» про виправлення арифметичної помилкиу постанові Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 рокунемає.

Керуючись статтями 268, 269 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «13-й квартал» про виправлення арифметичної помилкиу постанові Київського апеляційного суду від 18 березня 2025 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді Фінагеєв В.О.

Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.