У Х В А Л А

про продовження строку підготовчого провадження

Єдиний унікальний номер 142/223/25

Номер провадження 2/142/289/25

03 червня 2025 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

В складі:

Головуючого судді Нестерука В.В.,

за участю секретаря судового засідання Яворської О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в смт. Піщанка Вінницької області в порядку загального позовного провадження

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

04 квітня 2025 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визнання права власності, в якій позивач просить суд визнати за нею ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом, право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, вартістю 94055 грн. розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належний її чоловіку ОСОБА_2 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане Піщанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Після його смерті відкрилась спадщина на майно житловий будинок з господарськими спорудами, вартістю 94055,0 гривень, розташований за адресою АДРЕСА_1 . Відповідно ст. 1261 ЦК України вона, як його дружина, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 , являється спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом. За таких обставин вона звернулась до Піщанської державної нотаріальної контори для одержання свідоцтва про право власності, але їй відмовлено та видано роз`яснения, в якому рекомендовано відповідно ст. 16 ЦК України з подальшого оформлення спадщини звернутись до суду. Позивач вказує, що у разі відмови нотаріусом в оформленні права власності на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (Постанова ВС від 22 березня 2023 року у справі № 227/3750/19). Оскільки іншим методом вона не може юридично оформити право власності на майно померлого чоловіка, звертається із позовною заявою до Піщанського районного суду, відповідачем по справі являється Піщанська селищна рада, на території якої розташоване майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 квітня 2025 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В.

Ухвалою суду від 07 квітня 2025 року в даній справі було відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 06 травня 2025 року на 09 годину 00 хвилин.

06 травня 2025 року підготовче засідання в даній цивільній справі за клопотанням представника позиваача було відкладено на 11 годину 00 хвилин 03 червня 2025 року.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Гордаш Н.М. в підготовче засідання 03 червня 2025 року не з`явились, проте від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про підтримання позовних вимог та розгляд справи без участі позивача та її представника.

Відповідач Піщанська селищна рада Вінницької області в підготовче засідання 03 червня 2025 року повноважного представника не направив, проте на адресу суду від сільського голови Крижанівського О. надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій він просить розгляд справи проводити без участі представника відповідача на підставі наявних письмовиих матеріалів на розсуд суду.

Враховуючи, що сторони не прибули в підготовче засідання, суд, вважає за можливе, здійснювати судовий розгляд у підготовчому засіданні без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.

Оглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, виходячи з предмету спору, змісту позовної заяви, доданих до неї матеріалів, враховуючи докази, які підлягають дослідженню, суд приходить до висновку про відсутність підстав для ухвалення рішення в даному підготовчому засіданні виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В ч. 1 ст. 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є, в тому числі, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

В частині 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

В частині 1 ст. 83 ЦПК Укрїни передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно положень ч. 2 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 87 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень п. 1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України. Обставини, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 179 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази (ч. 1 ст. 137 ЦПК). У разі якщо особи, які беруть участь у справі, не заявляють клопотання про витребування доказів, зокрема, копій документів із спадкової справи, обов`язком суду на підставі ч. 4 ст. 10 ЦПК є роз`яснення наслідків невчинення такої процесуальної дії. Запит суду до нотаріальної контори має стосуватись документів щодо обставин, які підлягають встановленню судом, зокрема, це відомості про осіб, які звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, яким видано свідоцтва про право на спадщину, свідоцтво про право на частку в спільному майні подружжя тощо.

Як вбачається з матеріалів, долучених до позовної заяви, а саме копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

В частині 1 ст. 1269 ЦПК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно положень ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

З положень п.п. 2.1 п. 2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року слідує, що на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину нотаріусом за місцем відкриття спадщини заводиться спадкова справа.

Відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону України "Про нотаріат", документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України "Про запобігання корупції".

Відповідно до п. 3.3. Розділу 3 Положення про Спадковий реєстр, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 07.07.2011 року N 1810/5, реєстратор видає зі Спадкового реєстру інформаційну довідку про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину на письмовий запит, складений за формою, наведеною в додатку 10 суду, прокуратури, органів дізнання і досудового слідства у зв`язку з цивільними, господарськими, адміністративними або кримінальними справами, справами про адміністративні правопорушення, що перебувають у провадженні зазначених органів. У такому запиті, скріпленому гербовою печаткою відповідного органу, обов`язково зазначається номер справи.

В пунктах 7 та 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України передбачено, що в підготовчому засіданні суд, в тому числі, вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, а також вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що у сторін відсутня можливість самостійно надати суду докази - копії спадкової справи, з метою, справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, ухвалення законного та обгрунтованого рішення, суд вважає за необхідне витребувати у державного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори належним чином засвідчені копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області, та Витяги (інформаційні довідки) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області.

Крім того, в п. 3.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 передбачено, що при вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 216 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження.

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.

Окрім загального кола обставин, які встановлюються судом при вирішенні всіх спорів про право на спадкування, при вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове нерухоме майно судам необхідно з`ясовувати: 1) правовий режим земельної ділянки, на якій розташоване спірне нерухоме майно (будинок, споруда); 2) чи отримано спадкодавцем дозволи на спорудження будинку, чи затверджено проект на спорудження будинку; 3) коли спадкодавцем було завершено спорудження будинку; 4) чи дотримано при будівництві проекту на спорудження будинку, вимог державних протипожежних, санітарних норм; 5) чи посвідчено право власності на нерухоме майно в установленому законом порядку на час виникнення права власності.

З долучених до позовної заяви документів, а саме з копії довідки № 15 від 29 серпня 2024 року, виданої ФОП ОСОБА_3 слідує, що право приватної власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який розташований в АДРЕСА_1 , (кол. АДРЕСА_2 , які споруджено в період з 1971 року по 1987 року за ОСОБА_2 не зареєстровано.

З копії технічного паспорта на житловий будинок садибного типу, який розташований у АДРЕСА_1 , вказаний житловий будинок, погріб, шия погріба, вхідний майданчик та літня кухня були побудовані в 1971 році, гараж в 1987 році.

Відповідно до постанови Ради Міністрів УРСР від 11 березня 1985 року № 105 у 1985 - 1988 роках сільськими, селищними, районними Радами народних депутатів ухвалювалось рішення щодо оформлення права власності та реєстрації будинків у бюро технічної інвентаризації за даними погосподарських книг сільських, селищних Рад із додатками списків громадян, яким ці будинки належали.

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу України від 13 грудня 1995 року № 56, передбачала обов`язкову реєстрацію (інвентаризацію) будинків і домоволодінь у межах міст і селищ (п. 4 Інструкції), в тому числі й на підставі записів у погосподарських книгах (п. 20 Інструкції).

На підставі вищевикладеного суд вважає за необхідне витребувати у Комунального підприємства "Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" інформацію про житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , (колишня АДРЕСА_2 ), зокрема, про реєстрацію вказаного будинку у бюро технічної інвентаризації, його технічні характеристики, дані про його власника та документи, що підтверджують право власності.

В частині 3 ст. 189 ЦПК України зазначено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно ч. 2 ст. 196 ЦПК України дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Підготовче провадження в даній цивільній справі розпочалося відкриттям провадження з 07 серпня 2025 року та встановлений процесуальним законом строк в 60 днів для його проведення закінчився

Пунктом 4 ч. 5 ст. 198 ЦПК України передбачено, що суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках витребування нових (додаткових) доказів.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що в підготовчому засіданні по даній справі слід оголосити перерву на підставі п. 3 ч. 5 ст. 198 ЦПК України та з метою забезпечення належної підготовки справи для розгляду по суті продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Керуючись ст. ст. 13, 43, 48, 49, 51, 178, 189, 196, 197, 198, 223, ч. 2 ст. 247, 259-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк підготовчого провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визнання права власності, на тридцять днів.

В підготовчому засіданні в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визнання права власності, оголосити перерву до 10 години 00 хвилин 04 липня 2025 року.

Витребувати у державного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиди І.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області, та Витяги (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області.

Витребувати у Комунального підприємства "Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" інформацію про житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , (колишня АДРЕСА_2 ), зокрема, про реєстрацію вказаного будинку у бюро технічної інвентаризації, його технічні характеристики, дані про його власника та документи, що підтверджують право власності.

Копію ухвали направити державному нотаріусу Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиді І.В., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та Комунальному підприємству "Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації", що знаходиться за адресою: Вінницька обл., Тульчинський р-н, м.Тульчин, вул. Княгині Ольги, 21 - для виконання.

Витребувані документи надати до Піщанського районного суду Вінницької області за адресою: смт. Піщанка, вул. Вишнева, 5, до початку наступного підготовчого засідання 04 липня 2024 року.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Попередити відповідальних осіб, що відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України, у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом. Згідно положень п. 3 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Про дату, час та місце наступного підготовчого засідання повідомити учасників справи.

Роз`яснити, що отримати інформацію щодо справи, що розглядається можна на веб-сторінці Піщанського районного суду на веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0219.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: