Справа № 185/5674/25
Провадження 2/185/5138/25
У Х В А Л А

04 червня 2025 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бабій С.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦКС-Інвест» про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

23.05.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю 'ЦКС-Інвест' про стягнення моральної шкоди.

Ухвалою суду від 27.05.2025 було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін. Розгляд справи призначено на09 червня 2025 року о 10:45 год. у приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

04.06.2025 позивач ОСОБА_1 подав заяву про відвід головуючого судді Бабія С.О. у справі № 185/5674/25, посилаючись на порушення процесуальних норм, що, на його думку, свідчать про упередженість судді. Зокрема, позивач зазначає, що:

судове засідання призначено на 09 червня 2025 року, що не відповідає строкам для подання відзиву відповідачем (15 днів з дня вручення ухвали) та відповіді на відзив позивачем (5 днів з дня отримання відзиву) з урахуванням поштових відправлень (4 дні);

ухвалу від 27 травня 2025 року про відкриття провадження позивач не отримав станом на 04 червня 2025 року, що порушує ч. 5 ст. 272 ЦПК України;

суд направив повістку на електронну пошту, що не передбачено ЦПК України, та не врахував відсутність заяви позивача про повідомлення через засоби мобільного зв`язку (ч. 13 ст. 128 ЦПК України);

зазначені дії обмежують процесуальні права позивача та свідчать про дії на користь відповідача, що викликає сумнів у неупередженості судді.

Розглянувши заяву про відвід та матеріали справи, суддя встановив таке.

Приписами частини 8 статті 40 ЦПК України визначено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Статтею 36 ЦПК України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Також суддя підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно положень статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Щодо призначення судового засідання на 09 червня 2025 року, суд зазначає, що ухвалою від 27 травня 2025 року відкрито провадження у справі та встановлено строки для подання відзиву відповідачем (15 днів з дня вручення ухвали) та відповіді на відзив позивачем (5 днів з дня отримання відзиву). Відповідно до ч. 4 ст. 279 ЦПК України, перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження. Призначення засідання на 09 червня 2025 року відповідає цій нормі.

Позивач стверджує, що строк у 24 дні (15 + 5 + 4) є обов`язковим, однак ЦПК України не встановлює мінімального строку між врученням ухвали та першим судовим засіданням. Відповідно до ч. 4 ст. 279 ЦПК України, суд може відкласти розгляд справи за клопотанням сторони, якщо відзив чи відповідь на відзив не подані з поважних причин.

Таким чином, позивач не був позбавлений права подати клопотання про відкладення розгляду справи, якщо не отримає відзиву відповідача вчасно. Частиною 1 статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Щодо неналежного повідомлення, позивач зазначає, що не отримав ухвалу від 27 травня 2025 року станом на 04 червня 2025 року, а суд направив повістку на електронну пошту, що не відповідає вимогам ЦПК України. Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України, копія судового рішення надсилається учасникам справи рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо вони не мають електронного кабінету. Позивач не має електронного кабінету, а заява про повідомлення через засоби мобільного зв`язку ним не подавалася.

Частиною 9 статті 128 ЦПК встановлено, що суд може повідомляти учасників справи електронною поштою або іншими засобами зв`язку, які забезпечують фіксацію, у випадках термінової необхідності, зокрема у справах про видачу обмежувального припису.

У зв`язку з військовою агресією РФ проти України на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 на території України введено військовий стан строком на 30 діб; в подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ, Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, 17.05.2022 №341/2022, 12.08.2022 №573/2022, 07.11.2022 №757/2022, 06.02.2023 58/2023, 01.05.2023 №254/2023, 26.07.2023 № 451/2023, 06.11.2023 №734/2023, 05.02.2024 №49/2024, 06.05.2024 №271/2024, 23.07.2024 №470/2024, 28.10.2024 №740/2024, 14.01.2025 №26/2025, 15.04.2025 №235/2025 строк дії воєнного стану в Україні продовжено до 05:30 години 07.08.2025 р. Проте, навіть в умовах військового стану, оскільки дана справа стосується стягнення моральної шкоди та, виходячи із доводів позивача, не є терміновою, направлення процесуальних документів на електронну пошту, вказану позивачем, не у повній мірі відповідає ч. 9 ст. 128 ЦПК України, проте одночасно не може вважатися обставиною, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Ймовірно, позивач ознайомився із ухвалою від 27 травня 2025 року, про що само по собі свідчить подання заяви про відвід із посиланням на її зміст. Також ухвала доступна в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua, що забезпечило позивачу можливість реалізувати свої процесуальні права, зокрема подати заяву про відвід до першого судового засідання.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини у справах «Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium», надмірний формалізм у трактуванні процесуальних норм може порушити право на доступ до суду, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 дійшов висновку, що протягом дії воєнного стану суворе застосування процесуальних строків може обмежувати доступ до суду.

Відтак, наведені позивачем обставини, зокрема можливе направлення повістки на електронну пошту та призначення судового засідання на 09 червня 2025 року, не свідчать про упередженість чи необ`єктивність судді Бабія С.О. Позивач не навів інших фактів чи доказів, які б підтверджували наявність обставин, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України. Призначення судового засідання та порядок повідомлення сторін у цілому відповідають нормам ЦПК України, а позивач має процесуальні інструменти для захисту своїх прав, зокрема шляхом подання клопотань.

Із огляду на доводи позивача, суд додатково перевірив матеріали справи щодо доцільності продовження розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи предмет позову про стягнення моральної шкоди, поданого ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦКС-Інвест».

Відповідно до ч.3. ст.274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить справа значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом спору у цій справі є стягнення моральної шкоди, що вимагає встановлення фактичних обставин, які спричинили моральні страждання позивача, оцінки їх тяжкості та аналізу доказів. Складність оцінки моральної шкоди вказують на необхідність максимально ретельного та всебічного розгляду справи. Крім того, значення справи для сторін є суттєвим, враховуючи немайновий характер вимог та потенційний вплив на ділову репутацію відповідача.

Враховуючи предмет спору, обсяг та характер доказів, а також необхідність забезпечення об`єктивного та всебічного розгляду справи, суд вважає за доцільне перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі, тобто з 27 травня 2025 року до 25 липня 2025 року. З урахуванням необхідності забезпечення достатнього часу для подання відзиву відповідачем (15 днів), відповіді на відзив позивачем (5 днів) та поштових відправлень, суд призначає підготовче засідання на 24 липня 2025 року, що є робочим днем і відповідає строку підготовчого провадження.

За правилами частини шостої статті 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

На підставі наведеного та керуючись статтями 36, 39, 127, 128, 187, 189-191, 197, 272, 274, 277, 279 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бабія С.О. у справі № 185/5674/25 відмовити.

Перейти до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦКС-Інвест» про стягнення моральної шкоди за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання у справі на 24 липня 2025 року о 10:45 год. в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області за адресою: 51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://pvm.dp.court.gov.ua/.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою:http://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.О. Бабій