ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1178/25 Справа № 692/1344/24
Драбівський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 травня 2025 року м. Черкаси

Суддя судової палати в цивільних справах Черкаського апеляційного суду, Сіренко Ю.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Драбівського районного суду Черкаської області від 17 квітня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Драбівської селищної ради, Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги, Приватного підприємства «Метастудія» про припинення порушення авторського права та стягнення компенсації,

в с т а н о в и в :

Рішенням Драбівського районного суду Черкаської області від 17.04.2025 позов задоволено частково.

Стягнуто з Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги на користь ОСОБА_1 компенсацію за порушення авторського права у розмірі 75700 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 13929,05 грн.

Стягнуто з Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги на користь держави судовий збір у сумі 605,35 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного підприємства «Метастудія» судові витрати за професійну правничу допомогу у розмірі 37280 грн.

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням в частині відмовлених позовних вимог, ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу.

Однак, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, з огляду на таке.

Статтею 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційних скарг на судові рішення.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року, в якому було подано позов, складав 3028,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що позовна заява містить три вимоги немайнового характеру та майнову вимогу, за подання позовної заяви у справі підлягав сплаті судовий збір в сумі 12717,60 грн.

Рішенням суду позовні вимоги задоволено на 8,33 %.

Оскільки скаржник не погоджується з рішенням суду в частині відмовлених позовних вимог, тому судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Драбівського районного суду Черкаської області від 17.04.2025, з урахуванням коефіцієнту пониження, складає 13989,86 грн.

Разом з тим, звертаючись з апеляційною скаргою, скаржник ставить питання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

В обґрунтування вказує, що у ОСОБА_1 відсутні кошти, ніде не працює та не зареєстрований як фізична особа-підприємець.

Перевіривши клопотання та додані до нього документи, суд апеляційної інстанції доходить такого висновку.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду відстрочити та розстрочити сплати судового збору, зменшити його розмір або звільнити особу від його сплати.

Зокрема п. 1 ч. 1 ст. 8 вказаного закону встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір").

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, скаржником надано довідку Пенсійного фонду України форми ОК-7 від 17.05.2025, з якої вбачається, що відомості про застраховану особу ОСОБА_1 за 2024 звітний рік відсутні.

Також надано до суду Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела доходів та утримання податків станом на 17.05.2025, з яких вбачається, що у ОСОБА_1 за період з січня 2024 року по березень 2025 року інформація щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків відсутня.

Водночас, відповідно до інформації, що є у відкритому доступі в Єдиному реєстрі адвокатів України, ОСОБА_1 обліковується у Раді адвокатів Дніпропетровської області та згідно зі свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю № 4891 від 21.08.2020 є адвокатом.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі від 26.07.2005, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» від 26.07.2005, пункти 63-64).

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Доказом майнового стану можуть слугувати, зокрема, довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік у фізичної особи, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, докази на підтвердження наявності/відсутності у заявника рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, докази непрацездатності особи чи незадовільного стану здоров`я, наявності на утриманні непрацездатних членів сім`ї тощо.

На підставі викладеного вище, оскільки, скаржником не надано достатніх та належних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги без надання повних відомостей про його дохід за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також в разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга повинна бути залишена без руху і скаржнику надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відтак, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Драбівського районного суду Черкаської області від 17.04.2025 підлягає залишенню без руху для сплати скаржником судового збору в розмірі 13989,86 грн та надання до суду доказів такої оплати або клопотання про відстрочку сплати судового збору разом з належними документами, які звільняють скаржника від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Драбівського районного суду Черкаської області від 17 квітня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Драбівської селищної ради, Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги, Приватного підприємства «Метастудія» про припинення порушення авторського права та стягнення компенсації залишити без руху, надавши десятиденний строк з моменту отримання скаржником копії ухвали Черкаського апеляційного суду для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Сіренко