Справа № 569/4449/25
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

29 квітня 2025 року

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Тимощука О.Я.,

при секретарі Ковальчук О.Б.,

за участю представника відповідача 6 ОСОБА_1 адвоката Волошиної В.С.,

представника відповідача 7 Рівненської міської ради Сидорчук К.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Рівне позовну заяву ОСББ "Гагаріна 14-Рівне" до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Рівненської міської ради, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - 7 - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості по внескам, стягнення 3% річних та інфляційних втрат, -

В С Т А Н О В И В :

ОСББ "Гагаріна 14-Рівне" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Рівненської міської ради, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - 7 - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості по внескам, стягнення 3% річних та інфляційних втрат.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 21.03.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

25.04.2025 року через канцелярію Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_2 подано зустрічну позовну заяву до ОСББ "Гагаріна 14-Рівне" про визнання рішень Загальних зборів ОСББ «Гагаріна 14-Рівне» від 19.05.2023 року та 20.12.2021 року недійсними.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_2 в зістрічній позовній заяві не зазначено:

-реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача;

-відомі номери засобів зв`язку позивача;

-місцезнаходження відповідача;

-поштовий індекс відповідача;

-відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача.

Всупереч вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_2 не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину.

Всупереч вимогам п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_2 в позовній заяві не зазначено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, який позивач поніс і який очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Всупереч вимогам п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві відсутні підтвердження ОСОБА_2 про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3 028,00 гривень.

ОСОБА_2 заявлено 2 (дві) позовні вимоги немайнового характеру, а саме:

-визнати рішення Загальних зборів ОСББ «Гагаріна 14-Рівне» від 19 травня 2023 року стосовно затвердження розміру внеску на купівлю нового насосу та заміну автоматики подачі холодної води, заміну вікон та дверей на горищі недійсним;

-визнати рішення Загальних зборів ОСББ «Гагаріна 14-Рівне» від 20 грудня 2021 року в частині строків сплати внесків недійсним.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду фізичною особою заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на день подачі позову до суду становить 1 211 грн. 20 коп.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В зустрічній позовній заяві ОСОБА_2 просить відстрочити їй сплату судового збору до прийняття судом рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених участині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належнихдо сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Разом із тим, враховуючи положення п. 1 ст. 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі"), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах, суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, чинним законодавством визначено саме право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір за своїм внутрішнім переконанням.

Враховуючи вищевикладене, суддя прийшов до висновку, що заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, вирішуючи заявлене ОСОБА_2 клопотання про відстрочення їй сплату судового збору, встановлено, що останньою не надано доказів, що вона відноситься до категорії малозабезпечених громадян та немає іншого джерела доходу.

З огляду на недоведеність обставин, що можуть бути підставою для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору, суд не вбачає необхідності при розгляді цієї справи реалізувати право на звільнення останньої від сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» документи на підтвердження сплати судового збору позивачем подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

ОСОБА_2 при подачі зустрічного позову до суду судовий збір сплачено не було.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру в розмірі 2 422 грн. 40 коп. та усунути недоліки позовної заяви зазначені вище.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин зустрічну позовну заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст.185,260,261,353 ЦПК України, -

У Х В АЛ И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСББ "Гагаріна 14-Рівне" про визнання рішень Загальних зборів ОСББ «Гагаріна 14-Рівне» від 19.05.2023 року та 20.12.2021 року недійсними - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Рівненського

міського суду О.Я. Тимощук