Справа № 168/449/25
Провадження № 2/168/229/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року сел. Стара Вижівка

Старовижівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого-судді Малюти А.В.,

секретаря судових засідань Таксюк О.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гайдашука Валентина Миколайовича до Старовижівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

учасники справи в судове засідання не з`явилися,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача

Адвокат Гайдашук В.М. звернувся до суду з позовом до відповідача в інтересах позивача, в якому просив встановити факт родинних відносин між позивачем та його сестрою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра позивача ОСОБА_2 . Спадкоємців за законом першої черги у спадкодавиці не було. Позивач являється спадкоємцем за законом другої черги. Однак позивач вчасно не скористався своїм правом на спадкування за законом через збіг тяжких обставин. Крім цього, позивач не зміг підтвердити родинні стосунки із спадкодавицею. Оскільки в свідоцтві про народження спадкодавиці її прізвище записано « ОСОБА_3 », а в позивача - « ОСОБА_4 ». Тому адвокат просив суд встановити факт родинних відносин між позивачем та його сестрою ОСОБА_2 та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Судові витрати просив залишити за позивачем.

Відповідач відзиву на позов не подав.

Заяви (клопотання) учасників справи.

Представник позивача - адвокат Гайдашук В.М. подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Позов підтримав та просив його задовольнити.

Від Старовижівської селищної ради до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності їхнього представника. Проти позову не заперечили.

Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду 08 травня 2025 року відкрито провадження у справі. Цією ж ухвалою прийнято рішення про розгляд у порядку загального позовного провадження. Запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Відповідач подав до суду заяву про визнання позовних вимог. Дана обставина, в силу вимог статті 206 ЦПК України, серед інших, є підставою для задоволення позову, оскільки визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до частин 3, 4 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи, що особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, суд розглядає справу в порядку, встановленому частиною 2 статті 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Фактичні обставини встановлені Судом.

Із копії свідоцтва про народження спадкодавиці ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 від 29 січня 1960 року вбачається, що її прізвище при народженні було « ОСОБА_3 ». Батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Із копії свідоцтва про одруження спадкодавиці серії НОМЕР_2 від 06 червня 1981 року вбачається, що її дівоче прізвище було « ОСОБА_3 ».

Із копії свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_3 від 20 жовтня 1963 року вбачається, що його прізвище « ОСОБА_4 ». Батьками записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Із досліджених в судовому засіданні документів: копії свідоцтва про восьмирічну освіту, рахунку із ощадної книжки, витягу з реєстру територіальної громади, пенсійного посвідчення, паспорту та картки платника податку встановлено, що прізвище позивача « ОСОБА_4 ».

При оформленні позивачем своїх спадкових прав виникла розбіжність у його прізвищі та в дівочому прізвищі його сестри. Про що нотаріусом заявнику було роз`яснено. Що позбавляє позивача реалізувати своє право на спадкування.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. Була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . До дня смерті проживала одна. Її чоловік ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадкоємців за законом першої черги у спадкодавиці не було. Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався.

Позивач являється спадкоємцем за законом другої черги. При житті спадкодавиці позивач здійснював за нею догляд, здійснив її поховання та вступив у володіння спадковим майном. Позивач отримав від ГУ Пенсійного фонду у Волинській області грошову допомогу на поховання спадкодавиці.

Однак позивач вчасно не скористався своїм право на спадкування за законом та пропустив строк подачі заяви нотаріусу. Оскільки постійний догляд за спадкодавицею приводив не тільки до матеріальних витрат позивача, а й виснажував морально та фізично. Бо позивач сам на той момент являвся пенсіонером. Що об`єктивно перешкоджало спадкуванню майна спадкодавиці позивачем.

Доказів про існування інших спадкоємців за заповітом, за законом, чи таких, що мають право на обов`язкову частку, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 судом не встановлено.

Спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 станом на28 травня 2025 року відсутня. Що підтверджується листом Старовижівської державної нотаріальної контори та інформаційною довідкою із Спадкового реєстру про відсутність спадкової справи.

Факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як рідних брата та сестри, також підтверджується письмовими нотаріально посвідченими поясненнями свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , дослідженими в судовому засіданні.

Оцінка Суду

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За вимогами статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно частини 1 статті 188 ЦПК України в одній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Пунктом 7 Постанови Пленуму ВС України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Згідно з підпунктом 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктами 2, 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року надано роз`яснення про те, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Частиною 1 статті 1270 ЦПК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1272 ЦПК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1262 у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Судом встановлено, що у позивача та спадкодавиці є розбіжності в написанні прізвищ. А саме « ОСОБА_3 » та « ОСОБА_4 ». Такого роду розбіжності в написанні прізвищ чинять перешкоди для належного оформлення позивачем ОСОБА_1 спадкових прав на майно, що є об`єктом спадкування після смерті ОСОБА_2 .

З урахуванням доказів, які містяться в матеріалах справи, на думку суду факт родинних відносин, на який посилається позивач, а саме те, що він є рідним братом спадкодавиці, є обґрунтованим, встановленим та такими, що підлягає до задоволення.

Від встановлення факту родинних відносин залежить виникнення та зміна майнових та немайнових прав позивача, що пов`язані з можливістю його звернення до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом частини 3 статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі за кордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі ЗСУ; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 26 червня 2019 року № 565/1145/17)

Вимога про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є похідною та її задоволення залежить від задоволення перших вимог щодо встановлення факту родинних відносин, яку суд задовольнив.

Отже, відповідно до вимог статті188 ЦПК України позивачем об`єднано в одній позовній заяві дві вимоги, які пов`язані поданими доказами.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд вважає, що позивач в шестимісячний строк після відкриття спадщини не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 із поважних причин. На думку суду, в даному випадку позивачу можливо надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Враховуючи в сукупності всі обставини справи, беручи до уваги докази, які одержані у встановленому законом порядку, суд з метою захисту майнових прав ОСОБА_1 приходить до висновку про задоволення його позовних вимог.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи клопотання представника позивача, витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Керуючись статтями 200, 206, 392, 1216, 1217, 1218, 1222, 1223, 1233, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України,

статтями 11, 13, 141, 200, 206, 229, 247, 352-355 ЦПК України,

суд

У Х В А Л И В :

Позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гайдашука Валентина Миколайовича до Старовижівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення ухвалене і надруковане,, перебуваючи в нарадчій кімнаті, 28 травня 2025 року в єдиному екземплярі.

Ім`я (найменування) сторін :

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 адреса проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт № НОМЕР_4 , виданий 24.03.2020 року, орган, що видав № 0725; РНОКПП НОМЕР_5 .

Представник позивача: ОСОБА_12 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса проживання: АДРЕСА_3 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1063 від 30.11.2018 року.

Відповідач: Старовижівська селищна рада Ковельського району Волинської області, юридична адреса: смт Стара Вижівка пл.Миру,3, Ковельський район, Волинська область. Код .

Суддя А.В.Малюта