Справа № 357/7696/25
Провадження № 2/357/3826/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.05.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цукуров В. П. розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Білоцерківської міської ради про визнання права власності на спадкове майно -

ВСТАНОВИВ:

1. У травні 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з даним позовом.

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду, суд приходить до висновків про те, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

За приписами ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

2. У вступній частині позовної заяви позивачі зазначають, що у них «електронні засоби зв`язку відсутні». Проте, в наведеній нормі процесуального права не йдеться про такі засоби. Закон передбачає зазначення в позовній заяві номерів засобів зв`язку та адрес електронної пошти, а також відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету (пункт 2 частини 3 статті 175).

Таким чином, всупереч наведеній нормі процесуального права позовна заява не містить:

номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

3. Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За подання до суду позовної заяви відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі встановленому цим законом.

Згідно з пп.2 п.1, ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду із позовною вимогою немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2025 року становить 3028,00 грн. Тобто, судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру складає 1211,20 грн. (3028,00 грн. х 0,4).

З резолютивної частини позовної заяви вбачається, що кожен позивач просить суд визнати на ним право власності на 1/8 частки квартири та звільнити з-під арешту квартиру, що належить на праві власності, зокрема, позивачам. Тобто, кожен позивач заявляє по одній вимозі майнового характеру та по одній вимозі немайнового характеру.

На підтвердження вартості спірної квартири позивачі надають суду Стислий звіт суб`єкта оціночної діяльності, відповідно до якого орієнтовна ринкова вартість квартири становить 1 662 580,00 грн. На підтвердження сплати судового збору позивачі надають по платіжному документу на суму 2200,00 грн. від кожного.

При цьому, розрахунок сплати судового збору кожним позивачем за вимогу майнового характеру має складати: 207 822,50 (вартість 1/8 квартири) х 1% = 2078,22 грн.

Фактично позивачами сплачено по 2200,00 грн. Тобто, залишок складає 121,78 грн. (2200,00 грн. 2078,22 грн.).

Таким чином, за позовну вимогу немайнового характеру кожен з позивачів має сплати судовий збір в сумі 1211,20 грн., але ураховуючи залишок, кожен має доплатити по 1089,42 грн. (1211,20 грн. 121,78 грн.).

4. Відповідач у Цивільному процесуальному кодексі це сторона процесу, до якої пред`явлено позов позивачем. Це особа, яка, на думку позивача, порушила не визнає або оспорює його права або інтереси. Відповідачем може бути фізична або юридична особа.

Захист суб`єктивних цивільних прав та інтересів здійснюється в передбаченому законом порядку, тобто за допомогою застосування належної форми, засобів і способів захисту. Законодавством визначено три окремі підстави для захисту цивільного права особи: порушення, невизнання, оспорювання цивільного права. Порушення права - це наслідок протиправної поведінки протилежної сторони, чиїми діями завдано шкоду правам та інтересам особи. Невизнання цивільного права полягає у пасивному запереченні наявності в особи суб`єктивного цивільного права, яке безпосередньо не завдає шкоди суб`єктивному праву, але створює невпевненість у правовому статусі носія суб`єктивного права. Оспорювання це наявність спору між учасниками цивільно-правових відносин про приналежність чи відсутність права в однієї із сторін.

У тексті позовної заяви позивачі зазначають у якості відповідача Білоцерківську міську раду. Однак, при цьому вони не вказують яким чином рада порушила, не визнає або оспорює права позивачів або їхні інтереси та які саме. У той же час, відомостей про особу, в інтересах якої було накладено спірний арешт на квартиру, позивачі не наводять (стягувача, кредитора).

5. Позивач просять суд «Звільнити з-під арешту нерухоме майно ,квартиру,» (орфографію та пунктуацію збережено). З цього приводу, суд роз`яснює наступне.

Спосіб захисту суб`єктивних цивільних прав це закріплені законом матеріально-правові засоби примусового характеру, за допомогою яких провадиться відновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника.

Статтею 16 ЦК України встановлюються способи захисту цивільних прав та інтересів.

Цей перелік способів захисту не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Особа, право якої порушене, може скористатися конкретним способом захисту свого права.

Тож, з метою реалізації такого принципу судочинства як «процесуальна економія», суд роз`яснює позивачам право подати суду нормативно-правове обґрунтування обраного способу захисту права, зокрема, з урахуванням приписів ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

6. Таким чином, позивачам необхідно подати позовну заяву в уточненій редакції, без вказаних недоліків, яка б відповідала наведеним вимогам закону, а також необхідно надати докази сплати судового збору у встановлених законом розмірах, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 7 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Білоцерківської міської ради про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Білоцерківського міськрайонного

суду Київської області Владислав ЦУКУРОВ.