Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

27 травня 2025 року селище Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Ковальчука М.В., з участю секретаря судового засідання Багінської В.І., представника позивача Крижанівського О.А., відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представника відповідачів Мариніч І.Г., під час розгляду у підготовчому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення земельного сервітуту, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2024 року адвокат Крижанівський О.А. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_3 з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якому просить встановити на користь позивача безоплатний безстроковий земельний сервітут для проходу, проїзду на велосипеді та проїзду автомобільним транспортом через земельну ділянку з кадастровим номером :05:016:0040, яка належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

На обґрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_3 , будучи власником нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 та користувачем прибудинкової території, з метою задоволення його потреб в ефективному користуванні цим майном (в тому числі проходу та проїзду), з урахуванням неможливості задовольнити свої потреби в інший спосіб, має правові підстави для встановлення безстрокового безоплатного сервітуту за рахунок суміжної земельної ділянки, співвласниками якої є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Заперечуючи відносно наведених позивачем обставин, представником відповідачів подано до суду відзив, в якому остання просить у задоволенні позову відмовити за безпідставністю, посилаючись на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами підтвердження того, що задоволення його потреб неможливо здійснити іншим способом ніж обмеження сервітутом земельної ділянки відповідачів.

03 квітня 2025 року під час підготовчого засідання представником позивача заявлено клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи існує на даний час заїзд і прохід з вулиці Заводська до квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ?

- Які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (заїзду) та проходу до квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ?

- Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту для обслуговування, проїзду та проходу квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , і яка саме? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту?

Проведення експертизи просить доручити експерту Свістонову І.С. товариства з обмеженою відповідальністю «Центр будівельних та земельних експертиз».

03 квітня 2025 року через систему «Електронний суд» представником відповідачів подано до суду клопотання про долучення до матеріалів даної справи доказів: копії довідки про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи від 06 березня 2025 року № 3244-, копії довідки про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи від 02 березня 2022 року № 7116-, копії паспорта громадянина України ОСОБА_2 , копії реєстраційного номера облікової картки платника податків ОСОБА_2 .

Окрім цього, 26 травня 2025 року через систему «Електронний суд» представником відповідачів подано до суду клопотання про долучення до матеріалів даної справи доказів: копії технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки площею 0,0904 га та 0,1337 га; копії свідоцтва про право на спадщину від 23 січня 2012 року, видане Романівською державною нотаріальної контою, зареєстроване у реєстрі № 2-65; копії свідоцтва про право на спадщину від 23 січня 2012 року, видане Романівською державною нотаріальної контою, зареєстроване у реєстрі № 2-71; копії листа Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 30 квітня 2025 року № 1169/04-32 з додатками: копією заяви ОСОБА_3 від 13 листопада 2023 року, копією витягу з рішення Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 29 листопада 2023 року № 1541-50/23; копії листа Романівської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 23 травня 2025 року № 1342/04-32.

Під час підготовчого засідання представником відповідачів заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подачі доказів, яке мотивоване поважністю причин неподання доказів у встановлений законом строк.

Представник позивача клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи підтримав, щодо клопотань представника відповідачів поклався на розсуд суду.

Відповідачі та представник відповідачів клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подачі доказів та долучення доказів підтримали, щодо клопотання представника позивача заперечили, вказавши, що заявлене клопотання не обгрунтоване, не конкретизовано об`єкт дослідження - земельну ділянку, відносно якої необхідно встановити земельний сервітут, відсутні документи, які необхідні для проведення такої експертизи, та документи, які підтверджують повноваження вказаного судового експерта. Також вказали, що позивач має право самостійно надати відповідний висновок експерта, а вирішення питання про проведення експертизи можливе лише після дослідження доказів у даній справі.

В підготовче засідання, призначене на 27 травня 2025 року, позивач не з`явився, про час і місце підготовчого засідання був повідомлений належним чином.

Частиною 1 статті 64 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до частини 2 статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, серед іншого, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Частинами 1 та 2 статті 182 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

За змістом частин 2, 3 та 8 статті 83 ЦПК України, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Частиною 5 статті 12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З огляду на вищевикладене, враховуючи думку відповідачів та представників сторін, суд вважає, що строк на подачу доказів слід поновити та долучити подані представником відповідачів докази до матеріалів даної справи.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства, які закріплені у статті 129 Конституції України, частині третій статті 2, статті 12 ЦПК України, є принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

До доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, відповідно до статті 76 ЦПК України належать висновки експертів.

Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (частини перша-третя статті 102 ЦПК України).

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частин 2, 3 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно частини 1 статті 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Аналіз зазначених норм права свідчить, про те що суд має право для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Пленум Верховного Суду України у пункті 17 постанови від 12 червня 2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснив судам, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору у справі є безоплатне безстрокове право позивача на користування земельною ділянкою з кадастровим номером :05:016:0040, яка належить відповідачам - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача посилається на те, що ОСОБА_3 є власником нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 та користувачем прибудинкової території, та з метою задоволення його потреб в ефективному користуванні цим майном (в тому числі проходу та проїзду), з урахуванням неможливості задовольнити свої потреби в інший спосіб, має правові підстави для встановлення безстрокового безоплатного сервітуту за рахунок суміжної земельної ділянки, співвласниками якої є відповідачі

Представник позивача в позовній заяві наголошує на тому, що позивач звертався до відповідачів з пропозицією укласти договір про встановлення земельного сервітуту на конкретних умовах, жодної відповіді так і не отримав, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи мотивоване тим, що на позивача покладено обов`язок надати докази на підтвердження того, що нормальне використання позивачем своєї власності неможливе без обмеження сервітутом чужої земельної ділянки, враховуючи при цьому заперечення проти позовних вимог.

Таким чином, доведенню підлягає чи існують перешкоди позивачу у користуванні його власністю та чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (частини четверта, п`ята, шоста стаття 103 ЦПК України).

Відповідно до пункту 6.1. розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26грудня 2012 року №1950/5), основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

У пункті 6.1.1 розділу ІІ цих Рекомендацій встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань, які можливо поставити експерту. До таких питань, зокрема, належать: Який фактичний порядок користування земельною ділянкою? Яка конфігурація, проміри та площа земельної ділянки, що перебуває у користуванні співвласника (співвласників)? Чи відповідає фактичне розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок технічній документації? Чи є порушення меж (або накладання) земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки? Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів розділити земельну ділянку (встановити порядок її користування) відповідно до часток співвласників (зазначити частки)? Які варіанти розподілу земельної ділянки (порядку її користування) можливі відповідно до часток співвласників (зазначити частки) та вимог нормативно-правових актів? Які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (проходу) на земельну ділянку? Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту?

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Встановивши, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, виходячи із меж розгляду справи, із урахуванням суті заперечень проти позову, суд, керуючись положеннями цивільно-процесуального законодавства, з метою встановлення істинності у справі та виконання завдань правосуддя, вважає, що клопотання про призначення експертизи підлягає до часткового задоволення з наведенням тих питань. Її проведення суд вважає за необхідне доручити експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Центр будівельних та земельних експертиз», оскільки представником позивача не надано підтверджуючих документів про те, що вказаний у клопотанні судовий експерт здійснює таку діяльність у даному підприємстві.

Доводи представника відповідача про неможливість проведення земельно-технічної експертизи у зв`язку з тим, що відсутні документи, які необхідні під час дослідження експертом при здійсненні даної експертизи, є неспроможними, оскільки не надання учасниками справи суду необхідних матеріалів для проведення експертизи (оригінали документів) не є підставою для відмови в задоволенні клопотання про призначення експертизи, адже за приписами Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, виключно до повноважень експерта належить прийняття рішення щодо можливості проведення експертного дослідження на підставі наявних документів. При цьому, експерт також не позбавлений права звернутися до суду з клопотанням щодо надання необхідних документів для проведення експертизи, а суд в свою чергу зобов`язати учасників справи надати такі документи для передачі експерту.

Також не заслуговують на увагу доводи представника відповідача про передчасність клопотання про призначення експертизи під час підготовчого засідання та необхідність призначення експертизи після дослідження доказів у справі, оскільки завданням підготовчого провадження є серед іншого зібрання відповідних доказів (пункт 3 частини 1 статті 189 ЦПК України), а в самому підготовчому засіданні суд також вирішує питання про призначення експертизи (пункт 8 частини 2 статті 197 ЦПК України).

Дії суду, що сприяють встановленню істини у справі, в жодному разі не повинні сприйматися як дії щодо захисту однієї із сторін процесу. Цивільний процес є формою реалізації правосуддя, яка забезпечує і гарантії здійснення правосуддя, і гарантії права громадян на судовий захист. Такий зв`язок правосуддя і цивільного судочинства пояснює їх принципову єдність як змісту і форми.

Правосуддя через процес необхідно розглядати як доступність, що полягає у певному стандарті, який відбиває вимоги справедливого та ефективного судового захисту, що конкретизується в належних судових процедурах, розумних строках, і безперешкодного звернення усякої заінтересованої особи до суду.

Суд має сприяти у вирішенні спору, а тому призначення у справі експертизи не становить порушення таким судом норм процесуального права.

Оплату за проведення експертизи суд покладає на позивача.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись статтями 64, 83, 103-104, 126, 197, 259-261 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Клопотання представника відповідачів ОСОБА_4 про поновлення строку для подачі доказів задовольнити.

Поновити представнику відповідачів ОСОБА_4 строк для подання доказів.

Клопотання представника відповідачів ОСОБА_4 про долучення доказів задовольнити.

Клопотання представника позивача ОСОБА_5 про призначення судової земельно-технічної експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення земельного сервітуту судову земельно-технічну експертизу.

Проведення експертизи доручити експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Центр будівельних та земельних експертиз» (10004, місто Житомир, вул. Соснова, 57).

Перед експертами поставити питання:

- Чи існує на даний час заїзд і прохід з АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ?

- Які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (заїзду) та проходу до квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ?

- Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту для обслуговування, проїзду та проходу квартири АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , і яка саме? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту?

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Для проведення експертизи направити експертам матеріали цивільної справи № 290/1635/24.

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Результати проведеної експертизи направити на адресу суду: АДРЕСА_4 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвалу в частині призначення експертизи та зупинення провадження у справі може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її постановлення в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

П`ятнадцятиденний строк на оскарження даного судового рішення слід обчислювати з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 30 травня 2025 року.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя М.В. Ковальчук