Справа № 274/2835/25 Головуючий у 1-й інст. Хуторна І. Ю.
Категорія 96 Доповідач Коломієць О. С.
У Х В А Л А

22 травня 2025 р. Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.,

суддів: Талько О.Б., Григорусь Н.Й.,

вирішуючи відповідно до вимог статті 359 ЦПК України питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси яких представляє адвокат Лукашук Олександр Вікторович, на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 квітня 2025 року

у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заінтересована особа Бердичівська міська ради Житомирської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу

в с т а н о в и в:

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 квітня 2025 року заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишено без руху.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, заявники через свого представника 08 травня 2025 року подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга підлягає поверненню з огляду на наступне.

Залишаючи заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документу без руху, суд виходив із того, що у ній зазначено прізвище заявниці ОСОБА_4 / ОСОБА_5 як подвійне, що не узгоджується із положеннями Сімейного кодексу України та Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затвердженими Наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/5. Окрім того, долучені заявниками квитанції не підтверджують сплату судового збору, оскільки вони були приєднані до іншої цивільної справи №274/1497/25, тому заявникам належить сплатити судовий збір по 605, 60 грн. кожному.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.

У частині 1 статті 353 ЦПК України визначений перелік ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду. Даний перелік ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 353 ЦПК України апеляційному оскарженню підлягають ухвали щодо визначення розміру судових витрат.

Оскарження ухвали про залишення позовної заяви або заяви без руху з інших підстав цивільного процесуального закону також не передбачено.

Як убачається із висновку Великої Палати Верховного Суду у справі №607/23244/21 від 14 червня 2023 року, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення.

Судом встановлено, що апеляційна скарга заявників не містить доводів щодо неправильного визначення судом розміру судового збору або порядку його обчислення.

Виходячи з вищезазначеного ухвала суду першої інстанції не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Колегія суддів звертає увагу, що заявники можуть реалізувати своє право на апеляційне оскарження такого судового рішення шляхом включення заперечень на нього до апеляційної скарги на рішення суду відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України (у випадку постановлення такого рішення місцевим судом).

Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 12 вересня 2018 року у справі №752/1016/17 (провадження № 61-19138сво18) зробив висновок, що право на апеляційне оскарження учасники справи можуть реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи їхніми процесуальними правами у спосіб подання апеляційної скарги на ухвалу, що не може бути оскаржена до ухвалення рішення по суті спору й окремо від такого рішення.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04 липня 2018 року у справі №623/3792/15ц та Верховний Суд у постанові від 29 серпня 2019 року у справі № 610/2972/17.

Встановлення у процесуальному законі переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені окремо від рішення суду стосовно суті спору, та відтермінування реалізації права на апеляційне оскарження з питань, які не перешкоджають подальшому провадженню у справі, до подання апеляційної скарги на рішення суду щодо суті спору є розумним обмеженням, що має на меті забезпечити розгляд справи впродовж розумного строку та запобігти зловживанням процесуальними правами, які можуть призводити до невиправданих зволікань під час такого розгляду. Така мета є легітимною.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Вимогами пункту 4 частини 5 статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Враховуючи, що оскаржувана ухвала не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, вона не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню скаржникам.

Керуючись ст. 353, п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інтереси яких представляє адвокат Лукашук Олександр Вікторович, на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 29 квітня 2025 року повернути особам, що її подали.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня її постановлення.

Головуючий Судді