ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Пікуля В.П.,

суддів: Одринської Т.В., Обідіної О.І.,

за участю секретаря судового засідання Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Зінов`євої Анни Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Арт Кепітал Сістемс», приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Малахової Галини Іванівни про скасування рішення про державну реєстрацію речового права та про визнання правочину недійсним,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Арт Кепітал Сістемс» (далі ТОВ «Арт Кепітал Сістемс»), приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Малахової Г.І. про скасування рішення про державну реєстрацію речового права та про визнання правочину недійсним, у якому позивачем було заявлено наступні позовні вимоги:

1) визнати недійсним правочин, вчинений за актом від 22 липня 2020 року, зареєстрований в реєстрі за № 21092110 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І. щодо приймання-передачі у статутний капітал ТОВ «Арт Кепітал Сістемс» нерухомого майна:

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 28, 28а, 29, 33, 34, 35, 37, 38, 39, заг. пл. 91,3 кв.м. в літ. «А-4-5-7-8» за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 147-15, площею 105,4 кв.м., № 147-15б, площею 31,2 кв.м., загальною площею 136,60 кв.м., в літ. «3А-1», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 147-15г в літ. «3А-1», загальною площею 221,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) визнати незаконними та скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Малахової Г.І. про державну реєстрацію від 22 липня 2020 року, індексний номер 53254531, рішення про державну реєстрацію від 22 липня 2020 року, індексний номер 53254502, рішення про державну реєстрацію від 22 липня 2020 року, індексний номер 53254486.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач з березня 2009 року по вересень 2020 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 .

У період шлюбу вони набули у власність зазначені вище нежитлові приміщення.

20 липня 2020 року створено ТОВ «Арт Кепітал Сістемс».

22 липня 2020 року між ТОВ «Арт Кепітал Сістемс» в особі директора ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладений акт приймання-передачі майна, відповідно до якого ОСОБА_2 передав до статутного капіталу товариства спірні нежитлові приміщення.

Позивач вважала, що цей правочин підлягає визнанню недійсним, оскільки вона, як співвласниця майна, не надавала згоди на його відчуження.

Короткий зміст судових рішень

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 серпня 2021 року в позові відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач не надала доказів того, що вона не надавала ОСОБА_2 згоди на розпорядження спільним майном.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 10 січня 2024 року рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 серпня 2021 року скасовано, провадження у справі закрито.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що спір виник з правочину щодо передачі нерухомого майна до статутного капіталу юридичної особи, яким не регулюються сімейні права та обов`язки між подружжям, тобто він не є правочином у сімейних правовідносинах, тому такий спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.

Короткий зміст постанови суду касаційної інстанції

Постановою Верховного Суду від 11 вересня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Постанову Полтавського апеляційного суду від 10 січня 2024 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Постанова касаційного суду мотивована тим, що спір у цій справі не пов`язаний з розпорядженням часткою в статутному капіталі юридичної особи, оскільки спірне нерухоме майно до моменту його відчуження не було об`єктом корпоративних прав, тому висновок апеляційного суду про віднесення розгляду цієї справи до правил господарської юрисдикції є помилковим.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

З рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 серпня 2021 року не погодилася позивач та оскаржила його в апеляційному поряду, подавши до суду апеляційну скаргу, в якій просила суд скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 27 лютого 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 серпня 2021 року у частині відмови у визнанні правочину недійсним скасовано та ухвалено у цій частині нове судове рішення, яким визнано недійсним правочин, вчинений за актом від 22 липня 2020 року, зареєстрований в реєстрі за № 21092110 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Малаховою Г.І., щодо приймання-передачі у статутний капітал ТОВ «Арт Кепітал Сістемс» нерухомого майна:

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 28, 28а, 29, 33, 34, 35, 37, 38, 39, заг. пл. 91,3 кв.м. в літ. «А-4-5-7-8» за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 147-15, площею 105,4 кв.м., № 147-15б, площею 31,2 кв.м., загальною площею 136,60 кв.м., в літ. «3А-1», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежитлове приміщення 1-го поверху № 147-15г в літ. «3А-1», загальною площею 221,0 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 серпня 2021 року залишено без змін.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ТОВ «Арт Кепітал Сістемс» на користь ОСОБА_1 судові витрати в частині сплати судового збору по 2102,00 грн з кожного.

Короткий зміст заяви про ухвалення додаткового рішення

17 березня 2025 року до Полтавського апеляційного суду надійшла заява від адвоката Зінов`євої А.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про ухвалення додаткового рішення, у якому заявник прохала суд ухвалити додаткове рішення у справі № 641/10389/20, яким вирішити питання щодо судових витрат, зокрема витрат на професійну правничу допомогу.

У заяві зауважено, що під час ухвалення постанови Полтавським апеляційним судом по суті розгляду справи не вирішено питання щодо судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу, хоча у матеріалах справи міститься заява представника позивача про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують від 15 січня 2024 року.

Короткий зміст письмових пояснень на заяву про ухвалення додаткового рішення

28 квітня 2025 року від ОСОБА_2 до Полтавського апеляційного суду надійшли письмові пояснення на заяву про ухвалення додаткового рішення, в яких заявник прохав суд відмовити в покладенні на відповідачів витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідач зауважує, що позивачем не було доведено факту сплати грошових коштів за отримані нею юридичні послуги, зокрема й у заяві від 15 січня 2024 року відсутні будь-які посилання на підтвердження їх наявності.

Крім того, до актів приймання-передачі не було додано будь-яких доказів понесених адвокатом витрат, у тому числі, й на пересилання листів, друк документів, тощо. Також вказаний акт містить лише загальну інформацію, яку неможливо перевірити та дослідити.

Щодо явки та позиції учасників справи

Представник ОСОБА_1 адвокат Зінов`єва А.Ю. у поданій заяві про розгляд справи без участі прохала суд провести судове засідання без участі позивача та її представника.

Представник приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Малахової Г.І. Босенко К.В. надіслав до суду апеляційної інстанції заяву, в якій прохав суд розгляд справи здійснювати без особистої участі приватного нотаріуса та її представника.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи.

Позиція суду апеляційної інстанції

Щодо заяви про долучення доказів про понесені витрати на професійну правничу допомогу

16 січня 2024 року на електронну адресу Полтавського апеляційного суду надійшла заява від адвоката Зінов`євої А.Ю. про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують, до яких долучено копії договорів про надання правничої допомоги, копії додаткових угод до договорів про надання правничої допомоги, копії актів приймання-передачі послуг за договорами про надання правничої допомоги.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

З матеріалів справи вбачається, що заява про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують надіслана представником ОСОБА_1 адвокатом Зінов`євою А.Ю. на електронну адресу суду апеляційної інстанції. До заяви додано роздруківку протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже адвокат Зінов`єва А.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , могла подати заяву: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Отже, надіславши заяву про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Зінов`єва А.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , використала спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Щодо заяви про ухвалення додаткового рішення

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу (пункт 3 частини першої статті 133 ЦПК України).

У частині восьмій статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) зробила висновок, що «вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні».

У частині другій статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року в справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат».

Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.

У частинах четвертій шостій статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

У частині третій статті 12 та частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З огляду на неврахування судом заяви про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують від 16 січня 2024 року, то матеріали справи не містять належним чином поданих доказів підтвердження витрат на правову допомогу, а відтак відсутні підстави для ухвалення додаткового рішення у справі.

Висновок

Враховуючи, що заява адвоката Зінов`євої А.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують підлягає залишенню без розгляду, то підстави для ухвалення додаткового рішення у даній справі, за відсутності доказів понесених витрат на професійну правничу допомогу, відсутні.

Керуючись статтями 141, 183, 270, 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву адвоката Зінов`євої Анни Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про залучення розрахунку витрат, які позивач сплатив у зв`язку з розглядом справи та доказів, що їх підтверджують - залишити без розгляду.

У задоволенні заяви адвоката Зінов`євої Анни Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Арт Кепітал Сістемс», приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Малахової Галини Іванівни про скасування рішення про державну реєстрацію речового права та про визнання правочину недійсним - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 22 травня 2025 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді Т.В. Одринська

О.І. Обідіна