Номер провадження 2-з/754/60/25
Справа № 754/7938/25
У Х В А Л А

Іменем України

23 травня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву представника позивачів - адвоката Манзенка Руслана Анатолійовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , через представника - адвоката Манзенка Руслана Анатолійовича, звернулися до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в загальному розмірі 254749,48 грн.

У позовній заяві викладено заяву про забезпечення позову, в якій представник позивача просить суд:

- накласти арешт та встановити заборону відчуження і розпорядження на все нерухоме, рухоме майно та корпоративні права у товариствах (юридичних особах), власником яких є ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) у межах суми позовних вимог у розмірі 254749,48 грн, що складається з 134 749,48 грн майнової шкоди та 120 000 грн моральної шкоди;

- накласти арешт на грошові кошти та рахунки (виявлені державним/приватним виконавцем), відкриті в банківських установах на ім`я ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) у межах суми позовних вимог у розмірі 254749,48 грн, що складається з 134 749,48 грн майнової шкоди та 120 000 грн моральної шкоди;

- накласти арешт на грошові кошти у сумі 53 680 грн, які було внесено як заставу у кримінальному провадженні №0000276 від 03.02.2021, відкритому щодо ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) на підставі ухвали від 24.10.2023 Деснянського районного суду м. Києва у справі № 754/6807/21 та які знаходяться в ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/ рUА1012089.

Вимоги щодо забезпечення позову мотивовані тим, що права позивачів були порушені відповідачем у зв`язку із заподіянням шахрайськими діями значної майнової шкоди у розмірі 134 749,48 грн, які виникли з однієї підстави, а саме не передача відповідачем позивачам мобільних телефонів фірми Apple, за які позивачами було сплачено відповідачу грошові кошти та не повернення грошових коштів, через що і було відповідача визнано винною у вчинені кримінального правопорушення вироком від 12.12.2023 Деснянського районного суду м. Києва у справі № 754/6807/21.

У позивачів є побоювання, що у випадку незастосування заходів забезпечення позову та задоволення позову таке рішення буде неможливо виконати, оскільки майно (в тому числі грошові суми, які було внесено як заставу цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до неї, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Дослідивши матеріали заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Предметом спору є однорідні майнові вимоги позивачів, які є потерпілими у кримінальному провадженні №0000276 від 03.02.2021 щодо стягнення з відповідача майнової шкоди у загальному розмірі 134 749,48 грн, з яких: 67 374,74 грн - ОСОБА_2 ; 67 374,74 грн - ОСОБА_1 ; а також моральної шкоди у розмірі 120 000 грн, з яких: 60 000 грн - ОСОБА_2 ; 60 000 грн - ОСОБА_1 .

Ціна позову в даній справі становить 254749,48 грн.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення (правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17).

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (див. рішення у справі «Горнсбі проти Греції» (Hornsby v. Greece), від 19 березня 1997 року, п. 40, Reports of Judgments and Decisions 1997-II).

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Крім цього, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Зокрема, таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду, ухвалюючи постанову від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17.

З постанови Верховного Суду у справі №212/4208/23 слідує, що суд може накласти арешт на рахунки у фінансових установах без їх конкретизації, в такому випадку майно та кошти боржника мають бути виявлені державною виконавчою службою або приватним виконавцем в силу положень Закону України «Про виконавче провадження».

Суд зауважує, що питання накладення арешту на грошові кошти відповідача та цільового призначення таких коштів, що перебувають на його банківських рахунках, з`ясовуються виконавцем під час виконання ухвали суду щодо забезпечення позову.

Враховуючи те, що предметом спору стягнення грошових коштів, то застосування заходу забезпечення у виді накладення арешту (в межах ціни позову) на грошові кошти відповідача, що знаходяться на рахунках останнього, є співмірним та необхідним.

Щодо коштів у сумі 53 680 гривень, які було внесено як заставу у кримінальному провадженні, то на даний час відповідачка не має можливості розпоряджатися ними, а у разі повернення їх ОСОБА_3 захід забезпечення позову у виді накладення арешту на грошові кошти буде достатнім для забезпечення прав позивача.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, та враховуючи можливий негативний вплив і наслідки на відновлення порушеного права позивача в разі встановлення неправомірних дій відповідача.

Для дотримання принципу співмірності враховуючи, що суду не надано доказів, що у власності ОСОБА_3 перебуває будь-яке нерухоме, рухоме майно та корпоративні права у товариствах (юридичних особах) та даних про реальну вартість такого майна, суд доходить висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до часткового задоволення.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача та не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України відповідач не позбавлений права звернутись з клопотанням про вжиття заходів зустрічного забезпечення та надати докази, які на його думку підтверджують наявність обставин для такого забезпечення.

Керуючись ст. 149-154, 157 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

1. Заяву представника позивачів - адвоката Манзенка Руслана Анатолійовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди задовольнити частково.

2. Накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_3 у межах ціни позову в розмірі 254749,48 грн на всі рахунках зазначеної особи в усіх банківських та інших фінансово-кредитних установах.

3. Ухвала підлягає негайному виконанню.

4. Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

5. Належним чином засвідчену копію ухвали суду направити до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до виконання.

6. Копію ухвали направити учасникам справи.

7. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відомості про учасників:

Позивач (стягувач): ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , PHOKПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Позивач (стягувач): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , PHOKПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач (боржник): ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , PHOKПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; місце перебування: АДРЕСА_4 .

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак