Справа № 521/7971/25
Номер провадження № 2-о/521/347/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

23 травня 2025 року м. Одеса

Суддя Хаджибейського районного суду міста Одеси Леонов О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 , особа, що визнається недієздатною ОСОБА_2 , за участю заінтересованих осіб Орган опіки та піклування Хаджибейська районна адміністрація Одеської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та встановлення факту здійснення догляду

ВСТАНОВИВ:

У травні 2025 року до Хаджибейського районного суду міста Одеси надійшла вищевказана заява ОСОБА_1 в інтересах якого діє ОСОБА_3 , в якій просив визнати недієздатною свою матір ОСОБА_2 , встановити над нею опіку та призначити заявника опікуном ОСОБА_2 у разі визнання її недієздатною та встановити факт здійснення догляду за нею. Одночасно просив призначити по справі судову-психіатричну експертизу з метою визначення психічного стану ОСОБА_2 .

Після надходження заяви, головуючого суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст. 14, 33 ЦПК України.

Судом отримано інформацію, відповідно до ст. 187 ЦПК України про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання заявника.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України, у зв`язку з чим потребує залишенню без руху, виходячи з такого.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Порядок розгляду справ окремого провадження щодо встановлення фактів, що мають юридичну значення регулюється ст.ст. 315-319 Глави 6 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Так, у заяві не викладені обставини щодо складу сім`ї ОСОБА_2 , наявності у неї дітей, чоловіка, інших родичів чи осіб, які можуть здійснювати за нею догляд, можливості здійснення догляду через орган опіки та піклування зокрема і заявником в позасудовому порядку, і чи є в останнього перешкоди в цьому, тобто заява не містить доказів щодо неможливості здійснення іншими родичами постійної сторонньої допомоги, окрім заявника.

Заявнику необхідно зазначити інших членів сім`ї ОСОБА_2 (заінтересовані особи) та зазначити адреси проживання вищевказаних осіб; їх телефонні номери, адреси електронної пошти (за наявності), або надати докази відсутності такого кола осіб.

У разі наявності інших членів сім`ї ОСОБА_2 , заявнику необхідно конкретизувати коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі в якості заінтересованих осіб з врахуванням їх юридичного інтересу, надати суду оновлену заяву з копіями відповідно до кількості заінтересованих осіб.

Крім того, в прохальній частині заявником не зазначено строк, на який заявник просить визнати особу недієздатною.

Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Слід також зазначити, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні наразі.

Указом Президента України № 69/2022 від 24.02.2022, який був затверджений Верховною Радою України, було оголошено загальну мобілізацію в Україні.

Відповідно до Положення «Про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки» затвердженого Постановою КМУ № 154 від 23 лютого 2023 року, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки згідно покладених на них завдань в т. ч. ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Виходячи з віку заявника, правовідносини у цій справі можуть бути пов`язаними з доведенням наявності підстав для відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Оскільки рішення суду по даній справі може вплинути на виконання ОСОБА_1 покладених на нього військових обов`язків.

Заявнику з урахуванням вище наведеного у заяві в якості заінтересованої особи слід вказати заінтересованою особою відповідний районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, з зазначенням повного найменування (для юридичних осіб), місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, оскільки спірні правовідносини торкаються і його інтересів і без нього справу розглянути не можливо, або надати докази про зарахування заявника на військовий облік чи надати докази відстрочення заявника від призиву за мобілізацією.

Також, відповідно до ч.5 ст.293 ЦПК України у випадках, встановлених пунктами 1, 9 і 10 частини другої цієї статті, розгляд справ проводиться судом за обов`язковою участю адвоката особи, стосовно якої розглядається справа.

Враховуючи положення вказаної норми, у вказаній заяві відсутні відомості щодо наявності чи відсутності адвоката в особи, стосовно якої розглядається справа, а також підстави не залучення їй адвоката.

Згідно ч.1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Крім того, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Отже, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

В порушення вищезазначеного, до заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна не додано подання органу опіки та піклування про можливість призначення заявника опікуном, а також доказів того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Також заявник просить суд встановити факт, що ОСОБА_1 на постійній професійній основі здійснює догляд над ОСОБА_2 .

Верховний Суд в постанові від 02.10.2019 у справі №175/2317/16-ц звернув увагу на те, що мета встановлення юридичного факту є необхідною складовою заяви про встановлення такого факту, саме мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне за собою правові наслідки.

Заявник, не зазначає мету встановлення даного факту, що не дає можливості суду зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне за собою правові наслідки, оскільки будь-який юридичний факт характеризується конкретністю мети його встановлення і конкретністю відповідних правових наслідків його встановлення.

Крім того, заявник взагалі не зазначає в заяві причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Натомість Порядком надання соціальних послуг особам з інвалідністю та особам похилого віку, які страждають на психічні розлади, Затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2019 р. № 576 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2021 р. № 1113) (зі змінами) визначено, що для оформлення постійного догляду за особою, яка його потребує, потрібно звернутися до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення чи центру надання адміністративних послуг (ЦНАП) за місцем проживання/перебування людини, яка потребує догляду та надати наступний перелік документів: заява про те, що особа хоче здійснювати постійний догляд за особою, яка потребує догляду; копії паспорта особи, яка буде здійснювати догляд та особи, щодо якої буде здійснюватися догляд; медична довідка особи, яка буде здійснювати догляд; довідка щодо реєстрації місця проживання; документи щодо права власності на майно або право користування ним; довідка лікарської комісії, яка підтверджує те, що особа потребує постійного стороннього догляду іншої особи. Якщо догляду потребує дієздатна особа, яка усвідомлює свої дії, але у зв`язку зі станом здоров`я потребує стороннього догляду, то в такому випадку потрібна обов`язкова згода про отримання догляду. Тому коли мова йде про людину літнього віку/пенсіонера з когнітивними порушеннями, вона також має написати заяву про те, аби їй призначили особу, яка буде здійснювати постійний догляд за нею.

Отже, законодавством чітко визначено порядок та процедуру оформлення заінтересованою особою постійного догляду за особою, яка його потребує, а заявник не зазначає, в чому полягає неможливість такого оформлення у його випадку та не надає відповідної довідки, на підтвердження неможливості такого оформлення.

Отже, заявнику слід усунути недоліки своєї заяви шляхом належного викладення конкретної мети встановлення зазначеного факту, та шляхом обґрунтування та надання доказів неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

З огляду на викладене, вважаю, що заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі заяви.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.11.1950), містить рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вищенаведене, суддя приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством та підлягає залишенню позовної заяви без руху, для усунення вказаних недоліків в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до ст.185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяв и постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175,177,185 ЦПК України, Хаджибейський районний суд міста Одеси, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , особа, що визнається недієздатною ОСОБА_2 , за участю заінтересованих осіб Орган опіки та піклування Хаджибейська районна адміністрація Одеської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та встановлення факту здійснення догляду - залишити без руху.

Повідомити заявнику про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч.3 ст. 185 ЦПК України).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу до виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Леонов

23.05.25