ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3759/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Овчаренко К.А.,

представника позивача - адвоката Паруль Ю.О.,

представника відповідача - адвоката Лисича Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

У С Т А Н О В И В:

У вересні 2024 року адвокат Паруль Ю.О. в інтересах позивачки ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, в якому просить визнати та зареєструвати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 на таке майно:

- квартиру АДРЕСА_1 ,

- будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_2 ;

- автомобіль марки PEUGEOT, МОДЕЛЬ 301, реєстраційний номер НОМЕР_1 ;

- квартиру АДРЕСА_3 ;

- нежиле приміщення АДРЕСА_7.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскільки другий заповіт анульовано заповідачем, то перший заповіт є чинним з огляду на такі обставини:

- 28 лютого 2015 року ОСОБА_3 склала заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося і взагалі все те, що їй належить на день смерті і на що за законом матиме право, заповіла ОСОБА_1 (позивачу у справі). Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б., зареєстровано в реєстрі за № 169. Зазначену обставину підтверджує письмовий доказ: копія заповіту від 28 лютого 2015 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б., зареєстровано в реєстрі № 169;

- 22 січня 2022 року ОСОБА_3 склала інший заповіт, що посвідчила у Сьомій київській державній нотаріальній конторі та зареєстрований в реєстрі № 2-140, який скасований заявою від імені заповідача, справжність підпису на який засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою О.О. 10.05.2022, зареєстровано в реєстрі за № 562.

Підстава позову обґрунтована тим, що оскільки другий заповіт анульовано заповідачем, то перший заповіт є чинним.

19.11.2024 представник відповідача адвокат Лисич Ю.В. подав відзив, у якомупозов не визнав повністю з наступних підстав. Як вбачається зі змісту позовної заяви Позивачка вважає, що за нею має бути визнане та зареєстроване право власності на квартиру АДРЕСА_1 , на квартиру АДРЕСА_8, на нежитлове приміщення АДРЕСА_9, на будинок АДРЕСА_10 та на автомобіль марки PEUGEOT, МОДЕЛЬ 301, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Позивач стверджує, що підставами визнання та реєстрації за нею права власності на вищевказане нерухоме майно є те, що на даний час є чинним заповіт, який було складено 28.02.2015 р. ОСОБА_3 , яким вона все своє майно заповіла Позивачці, оскільки заповіт, який 22.01.2022 р. було складено ОСОБА_3 був нею ж відмінений. Отже Позивачка вважає, що оскільки ОСОБА_3 було відмінено другий заповіт, то складений нею перший заповіт відновив свою чинність у зв`язку з чим вона має право на визнання та реєстрацію за нею права власності на вищевказане нерухоме та рухоме майно. Однак, такі доводи Позивачки є помилковими та такими, що суперечать положенням чинного законодавства України. З приводу визнання за позивачкою права власності на нерухоме майно. Так, відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ст. 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з дими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ст. 1254 Цивільного кодексу України, заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до лист Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № у-753740-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Наголошує на тому, що Позивачка взагалі не зверталась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою від 26.09.2024 року позивачу було відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову.

В судовому засіданні 08.04.2025 представник позивачки - адвокат Паруль Ю.О. пояснила, що підставою позову є те, що анулювання заповідачем другого заповіту (складеного 22 січня 2022 року), дає право позивачці спадкувати за попереднім заповітом (складеним 28 лютого 2015 року) усе майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки чинність першого заповіту відновлено.

Представник відповідача адвокат Лисич Ю.В. в засіданні позов не визнав повністю з підстав, зазначених у відзиві.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на таке.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з дими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Вимоги до форми заповіту та порядку його посвідчення встановлені статтею 1247 ЦК України, згідно з якою загальними вимогами до форми заповіту є складання заповіту в письмовій формі із зазначенням місця та часу його складання, заповіт повинен бути особисто підписаний заповідачем. Форма заповіту передбачає обов`язковість його посвідчення нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252 ЦК України (частина третя статті 1247 ЦК України).

Відповідно до ст. 1254 Цивільного кодексу України, заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

Суд установив, що за життя ОСОБА_3 склала два заповіти, при цьому останній вона скасувала на підставі поданої заповідачкою заяви.

Заповіт як остання воля особи стосується її розпоряджень на випадок смерті і тому покликаний вирішувати значущі для особи питання щодо призначення спадкоємців, позбавлення спадкоємців за законом права спадкування, визначення обсягу спадщини, що має спадкуватися за заповітом, встановлювати інші розпорядження, які відповідають заповіту та вимогам законодавства про спадкування.

При цьому право дієздатності фізичної особи на заповіт, як і будь-яке суб`єктивне цивільне право, здійснюється нею вільно, на власний розсуд (частина перша статті 12 та стаття 1234 ЦК України).

З матеріалів справи, зокрема, з відповіді приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобалія Інни Василівни від 07.08.2024 на звернення ОСОБА_1 про надання інформації стосовно чинності заповіту, складеного від імені ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: місто Київ, Україна; реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків НОМЕР НОМЕР_2 ), на все своє майно на ім`я ОСОБА_1 , посвідченого Гнідюком О.Б., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області, 28.02.2015 року та зареєстрований в реєстрі за № 169, слідує, що:

- відповідно до інформаційної довідки № 77120082 від 28.05.2024 року, яка зберігається у спадковій справі № 3/2024 до майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , від імені заповідача ОСОБА_3 посвідчувалися два заповіти:

- заповіт, посвідчений Гнідюком О.Б., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області, 28.02.2015 та зареєстрований в реєстрі за № 169;

- заповіт, посвідчений Сьомою київською державною нотаріальною конторою 22.01.2022 та зареєстрований в реєстрі за № 2-140, який скасований заявою від імені заповідача, справжність підпису на якій засвідчено Коноваловою О.О., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10.05.2022 року та зареєстровано в реєстрі за № 562.

ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавець ОСОБА_3 померла.

З метою з`ясування змісту заповіту, посвідченого Сьомою київською державною нотаріальною конторою 22.01.2022 та зареєстрованого в реєстрі за № 2-140, нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалія Інною Василівною було зроблено запит № 29/02-14 від 29.05.2024 року до Сьомої київської державної нотаріальної контори, на котрий отримана відповідь № 1745/01-16 від 19.06.2024 року, до якої долучено копію заповіту від імені ОСОБА_3 , на все її майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалось, і взагалі, все те, що їй буде належати на день смерті, і на що вона за законом матиме право, вона заповіла не ОСОБА_1 , а іншій особі, особисті дані якої нотаріус не має право розповсюджувати.

Нотаріус також повідомила ОСОБА_1 , що заповіт, посвідчений Гнідюком О.Б., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області, 28.02.2015 року та зареєстрований в реєстрі за № 169, на користь ОСОБА_1 , скасований заповідачем відповідно до частини 2 статті 1254 Цивільного кодексу України повністю новим заповітом, посвідченим Сьомою київською державною нотаріальною конторою 22.01.2022 року та зареєстрований в реєстрі за № 2-140, який заповідач також скасувала.

Також нотаріус повідомила позивачку, що у зв`язку з тим, що обидва заповіти заповідачка скасувала своїм волевиявленням, то до спадкування закликається її спадкоємець першої черги за законом, який належним чином прийняв спадщину.

Відповідно до частин 1 - 3статті 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт. Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним.

З вказаної норми слідує, що подальше скасування кожного наступного заповіту не відновлює дію попереднього. Наслідком заяви про скасування є скасування відповідного заповіту. Отже у випадку скасування кожного наступного заповіту, без складення нового, буде відбуватися спадкування виключно за законом.

З огляду на те, що заповідачка складанням нового заповіту повністю скасувала заповіт, посвідчений Гнідюком О.Б., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Київської області, 28.02.2015 та зареєстрований в реєстрі за № 169, на користь позивачки - ОСОБА_1 , - відповідно до частини 2 статті 1254 Цивільного кодексу України, а також на те, що новий заповіт, посвідчений Сьомою київською державною нотаріальною конторою 22.01.2022 та зареєстрований в реєстрі за № 2-140, заповідачка також скасувала заявою від свого імені, справжність підпису заповідачки на якій засвідчено Коноваловою О.О., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10.05.2022 та зареєстровано в реєстрі за № 562, відповідач як спадкоємець першої черги, належним чином прийняв спадщину, - вимоги позивачки про визнання права власності на майно згідно скасованого заповіту є безпідставними та задоволенню не підлягають. А доводи позивачки щодо відновлення чинності першого заповіту внаслідок скасування заповіту, складеного пізніше за часом, є помилковими, оскільки суперечать нормі частини 3 статті 1254 ЦК України, згідно з якою кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним.

Керуючись нормами ст. 12, 81, 141, 209, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , дата народження невідома, РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 21.05.2025.

Суддя В.М. Маркєлова