ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року

м. Київ

справа № 359/303/19

провадження № 61-17441св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Гудими Д. А, Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І.,

учасники справи за первісним позовом:

позивач - Акціонерне товариство «СЕНС Банк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - ОСОБА_2 ,

учасники справи за зустрічним позовом:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Акціонерне товариство «СЕНС Банк», ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «СЕНС Банк», подану представником Стовбуном Олександром Йосиповичем, на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 листопада 2024 року в складі колегії суддів: Музичко С. Г., Болотова Є. В., Олійник В. І.,

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2019 року Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (далі - АТ «Укрсоцбанк»), правонаступниками якого є АТ «СЕНС Банк» (до реорганізації - АТ «Альфа-Банк») звернулось з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження.

З урахуванням уточнення від 13 вересня 2019 року АТ «СЕНС Банк» просив:

в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед АТ «Укрсоцбанк» за договором про надання відновлювальної кредитної лінії від 13 листопада 2007 року № 24-12/279, яка становить 787 191,80 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 21 983 696,01 грн, а саме: - заборгованості за кредитом у розмірі 256 239,05 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 7 155 919,79 грн; - заборгованості за відсотками у розмірі 349 093,72 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 9 749 047,46 грн; - заборгованості за комісіями у розмірі 12 934,91 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 361 229,79 грн; - пені за несвоєчасне повернення кредиту у сумі 58 159,93 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 1 624 216,89 грн; - пені за несвоєчасне повернення відсотків у сумі 110 764,19 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на 09 листопада 2018 року становить 3 093 282,07 грн - звернути стягнення на предмети іпотеки за іпотечним договором від 13 листопада 2007 року № 02-10/3779, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О. В. та зареєстрованим в реєстрі за № 6566, а саме на домоволодіння, загальною площею 265,6 кв. м, житловою площею 116,1 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 05; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 239923), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :09:055:0001 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 05), що знаходиться за тією ж адресою, шляхом їх продажу на прилюдних торгах, у межах процедури виконавчого провадження, із встановленням початкової ціни для їх подальшої реалізації на рівні:

- 2 644 646,00 грн - для домоволодіння загальною площею 265,6 кв. м, житловою площею 116,1 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 05; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 239923), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- 834 856,00 грн - для земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :09:055:0001 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 05), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

У квітні 2019 року ОСОБА_1 подала зустрічний позов до АТ «СЕНС Банк», ОСОБА_2 про визнання недійсним іпотечного договору, в якому просила визнати недійсним іпотечний договір від 13 листопада 2007 року № 02-10/3779, укладений між АКБСР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О. В. та зареєстрований у реєстрі 13 листопада 2007 року за № 6566.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Протокольною ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 червня 2019 року прийнято до розгляду зустрічний позов.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2023 року в задоволенні позову АТ «СЕНС Банк» (до перейменування - АТ «Альфа-Банк»), правонаступника АТ «Укрсоцбанк», до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмети іпотеки шляхом продажу предметів іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження відмовлено.

Позов ОСОБА_1 до АТ «СЕНС Банк» (до перейменування - АТ «Альфа-Банк»), правонаступника АТ «Укрсоцбанк», та співвідповідача ОСОБА_2 про визнання недійсним іпотечного договору задоволено.

Визнано недійсним іпотечний договір від 13 листопада 2007 року № 02-10/3779, укладений між АКБСР «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є АТ «СЕНС Банк») та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О. В. та зареєстрований у реєстрі 13 листопада 2007 року за № 6566.

Стягнено з АТ «СЕНС Банк» та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового збору по 384,20 грн з кожного.

Короткий зміст судових рішень суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року апеляційну скаргу АТ «СЕНС Банк» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2024 року залишено без руху для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Апеляційний суд вказав, що повний текст рішення суду першої інстанції складений 20 лютого 2023 року, апредставник банку подав апеляційну скаргу 23 вересня 2024 року, тобто апеляційну скаргу подано з пропуском встановленого строку. Заявник порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на те, що копію оскаржуваного рішення він не отримував, а зі змістом судового рішення представник банку ознайомився через Єдиний державний реєстр судових рішень 22 серпня 2024 року в день надання загального доступу.

Матеріали справи свідчать, що представник АТ «СЕНС Банк» 12 червня 2023 року подав до суду заяву про видачу копії рішення суду від 08 лютого 2023 року. Копію оскаржуваного рішення направлено на електронну адресу банку 20 серпня 2024 року та на поштову адресу банку 02 вересня 2024 року.

Оскільки в матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного листа (рішення від 08 лютого 2023 року) на електронну адресу банку 20 серпня 2024 року, тому тридцятим днем для подачі апеляційної скарги є 19 вересня 2024 року. З апеляційною скаргою представник банку звернувся 23 вересня 2024 року, тобто поза межами строку, встановленого статтею 354 ЦПК України.

За таких обставин заявнику слід навести інші поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Крім того, всупереч вимог пункту 3 частини четвертої статті 365 ЦПК України банк не долучив до апеляційної скарги докази сплати судового збору.

Банк оскаржує рішення в частині задоволених зустрічних позовних вимог. Судовий збір, що підлягав сплаті при подачі зустрічного позову становив 768,40 грн, тому судовий збір, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 1 152,60 грн.

Отже, для усунення недоліків апеляційної скарги АТ «СЕНС Банк» необхідно надати до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку та оригінал квитанції про сплату судового збору протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 листопада 2024 року відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою АТ «СЕНС Банк» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2024 року.

Апеляційний суд виходив з того, що ухвалою суду від 15 жовтня 2024 року апеляційну скаргу АТ «СЕНС Банк» на рішення Бориспільського міськрайонного суд Київської області від 08 лютого 2024 року залишено без руху та запропоновано особі, яка подала апеляційну скаргу вказати інші поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

05 листопада 2024 року до суду надійшла заява від представника АТ «СЕНС Банк» - Стовбуна О. Й. про усунення недоліків, в якій як підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження зазначено той факт, що він як уповноважена особа, яка у цій справі діє від імені АТ «СЕНС Банк», зі змістом повного тексту оскаржуваного рішення ознайомився з Єдиного державного реєстру судових рішень 23 серпня 2024 року.

Тобто, єдиною підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скаржник вказує те, що представник з повним текстом рішення ознайомився лише 23 серпня 2024 року. Проте рішення суду від 08 лютого 2023 року направлено АТ «СЕНС Банк» 20 серпня 2024 року на електронну адресу. Документ доставлено до електронної скриньки 20 серпня 2024 року.

Крім того, в матеріалах справи наявна заява від представника АТ «СЕНС Банк» від 12 червня 2023 року про видачу копії рішення суду від 08 лютого 2023 року. Отже, особі, яка подала апеляційну скаргу було відомо про ухвалене рішення від 08 лютого 2023 року.

АТ «СЕНС Банк» не надано належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду з моменту отримання його повного тексту на електронну пошту (20 серпня 2024 року). Той факт, що представник банку ознайомився з повним текстом рішення 23 серпня 2024 року, не є поважною причиною для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення від 08 лютого 2023 року.

Оскільки представник АТ «СЕНС Банк» - Стовбун О. Й. подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, підстави, зазначені у заяві про поновлення цього строку, визнані неповажними, апеляційний суд зробив висновок про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У грудні 2024 року АТ «СЕНС Банк» через представника Стовбуна О. Й. подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить ухвалу Київського апеляційного суду від 14 листопада 2024 року скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами певних визначених законом процедур, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанню судового рішення та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того, надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції;

оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень не скасовує обов`язок суду видати (надіслати) копії судових рішень учасникам справи, якщо вони не були присутні під час його проголошення. Тому заявником дотримано вимоги цивільного процесуального законодавства, зазначено дату вручення банку судового рішення, заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження;

норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення заяви стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги. Суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин;

суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає апеляційну скаргу, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу. При цьому вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 07 січня 2025 року касаційну скаргу АТ «СЕНС Банк» залишено без руху, надано строк для усунення її недоліків.

Ухвалою Верховного Суду від 07 лютого 2025 року поновлено АТ «СЕНС Банк» строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 14 листопада 2024 року, відкрито касаційне провадження у справі № 359/303/19 і витребувано справу із суду першої інстанції.

У лютому 2025 року матеріали справи № 359/303/19 надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 30 квітня 2025 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 07 лютого 2025 року зазначено, що касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України (порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Європейський суд з прав людини вказує, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 53, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Право на ефективний судовий захист передбачає, що сторони цивільного судочинства повинні мати змогу реалізувати право подати апеляцію з того моменту, коли вони фактично проінформовані про самі судові рішення, що можуть порушувати їх законні права чи інтереси (RYAZANTSEV v. RUSSIA, N 21774/06, § 53, від 10 березня 2011 року).

Європейський суд з прав людини вказав, що районний суд не надав заявнику мотивоване рішення суду в строки, передбачені законом, і заявник безперечно стверджував, що він має намір оскаржити рішення суду першої інстанції. Відповідно можна вважати, що заявник пред`явив непряме клопотання (implied request) про відновлення процесуального строку. Припущення зворотного є вираженням надмірного формалізму. Більше того, з урахуванням причини, по якій заявник не подав скаргу у встановлений строк, національним судам належало відновити строк для подання скарги за їх власною ініціативою (GEORGIY NIKOLAYEVICH MIKHAYLOV v. RUSSIA, № 4543/04, § 56, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (частина третя статті 354 ЦПК України).

Незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили (частина друга статті 358 ЦПК України).

Копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (частини перша, п`ята, шоста статті 272 ЦПК України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 (провадження № 14-29цс24) зроблено висновок, що «особа, не повідомлена про розгляд справи (пункт 1 частини другої статті 358 цього Кодексу), - це особа, яку не сповістили про наявність судового провадження у справі і яка відповідно не знала / не могла знати про розгляд справи … Велика Палата Верховного Суду погодилася з тим, що для реалізації права на подання апеляційної скарги визначальним є не стільки участь заявника у всіх засіданнях суду, скільки отримання ним повного судового рішення, адже без ознайомлення з повним судовим рішенням неможливо зрозуміти мотиви суду, з яких він виходив, ухвалюючи рішення, а отже, неможливо сформулювати підстави апеляційної скарги. Разом з тим слід відмітити, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу».

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2024 року у справі № 405/4689/19 (провадження № 61-1979сво24) зроблено висновок, що «особою, не повідомленою про розгляд справи (пункт 1 частини другої статті 358 ЦПК України), не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи або судового провадження (позивача, заявника, третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву (заяву, скаргу), на підставі якої відкрито провадження. Законодавець при конструюванні частини другої статті 358 ЦПК України не визначив, що при її застосування має враховуватися дата внесення судом рішення до Єдиного державного реєстру судових рішень; відсутність в рішенні суду вказівки на дату складання його повного тексту та несвоєчасне надіслання оскарженого судового рішення суду першої інстанції до Єдиного державного реєстру судових рішень, за умови, що учасник справи (зокрема, котрий ініціював позов - позивач), який подає апеляційну скаргу, знав про розгляд справи, не є перешкодою для отримання цією особою у розумний строк інформації про стан відомого їй судового провадження та не свідчить про наявність випадків, передбачених частиною другою статті 358 ЦПК України».

У справі, що переглядається:

повний текст рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2023 року складений 20 лютого 2023 року (т. 5, а. с. 10-30);

23 вересня 2024 року, не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник АТ «СЕНС Банк» - Стовбун О. Й. подав апеляційну скаргу;

в апеляційній скарзі АТ «СЕНС Банк» викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на те, що зі змістом рішення суду першої інстанції представник АТ «СЕНС Банк» ознайомився у Єдиному державному реєстрі судових рішень 22 серпня 2024 року, тобто в день забезпечення надання загального доступу до судового рішення;

12 червня 2023 року представник АТ «СЕНС Банк» звернувся до суду із заявою про видачу копії рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2023 року (т. 5, а.с. 35);

суд першої інстанції 20 серпня 2024 року направив копію оскаржуваного рішення на електронну адресу АТ «СЕНС Банк», що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, у якій вказано про доставлення документа до електронної скриньки 20 серпня 2024 року (т. 5, а.с. 31); 02 вересня 2024 року - на поштову адресу банку, що підтверджується копією реєстру поштових відправлень (т. 5, а.с. 34);

ухвалою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року апеляційну скаргу АТ «СЕНС Банк» залишено без руху та запропоновано особі, яка подала апеляційну скаргу, крім іншого, зазначити інші поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду. Суд апеляційної інстанції вважав, що оскільки в матеріалах справи наявна довідка про доставку електронного листа (рішення суду від 08 лютого 2023 року) на електронну адресу АТ «СЕНС Банк» 20 серпня 2024 року, то тридцятим днем для подання апеляційної скарги є 19 вересня 2024 року. Проте представник банку звернувся із апеляційною скаргою 23 вересня 2024 року, тобто поза межами строку, встановленого статтею 354 ЦПК України (т.5, а.с. 51-52);

05 листопада 2024 року до апеляційного суду надійшла заява від представника АТ «СЕНС Банк» - Стовбуна О. Й. про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій зазначено як підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження те, що він як уповноважена особа, яка у цій справі діє від імені АТ «Сенс Банк», зі змістом повного тексту оскаржуваного рішення ознайомився з Єдиного державного реєстру судових рішень 23 серпня 2024 року. Крім того, до заяви долучено роздруківки із електронної пошти АТ «СЕНС Банк» та корпоративної поштової скриньки представника банку, відповідно до яких копія рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08 лютого 2023 року надійшла 20 серпня 2024 року та направлена на корпоративну поштову адресу представника банку 23 серпня 2024 року (т. 5, а.с.57-58);

при вирішенні питання щодо наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та відкриття апеляційного провадження суд виходив з того, що єдиною підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження банк вказував те, що представник з повним текстом рішення ознайомився 23 серпня 2024 року. Проте рішення суду першої інстанції від 08 лютого 2023 року, повний текст якого складено 20 лютого 2024 року, направлено на електронну адресу та отримано АТ «СЕНС Банк» 20 серпня 2024 року. Крім того, у матеріалах справи наявна заява представника АТ «СЕНС Банк» від 12 червня 2023 року про видачу копії рішення суду від 08 лютого 2023 року. Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу було відомо про ухвалене рішення від 08 лютого 2023 року. Отже, скаржник не надав належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду з моменту отримання його повного тексту на електронну пошту банку 20 серпня 2024 року. Той факт, що представник банку ознайомився з повним текстом рішення суду першої інстанції 23 серпня 2024 року не є поважною причиною для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду від 08 лютого 2023 року;

проте апеляційний суд не врахував, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. При цьому учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Таким чином, зазначаючи про пропуск банком строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд фактично обраховував його відлік з дати отримання повного тексту судового рішення, хоча він починається із дати складення повного тексту судового рішення. Тобто суд неправильно визначив початок відліку строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції;

крім того, суд апеляційної інстанції не звернув уваги на норми частини другої статті 358 ЦПК України, яка підлягала застосуванню у цій справі, адже апеляційну скаргу подано позивачем 23 вересня 2024 року, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення (20 лютого 2023 року);

особою, не повідомленою про розгляд справи, не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи (позивача), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву, на підставі якої відкрито провадження. Законодавець при конструюванні частини другої статті 358 ЦПК України не визначив, що при її застосування має враховуватися дата внесення судом рішення до Єдиного державного реєстру судових рішень; несвоєчасне надіслання оскарженого судового рішення суду першої інстанції до Єдиного державного реєстру судових рішень, за умови, що учасник справи (позивач), який подає апеляційну скаргу, знав про розгляд справи, не є перешкодою для отримання цією особою у розумний строк інформації про стан відомого їй судового провадження та не свідчить про наявність випадків, передбачених частиною другою статті 358 ЦПК України. Позивач при поданні апеляційної скарги не посилався на існування виключних обставин (випадків), які передбачені частиною другою статті 358 ЦПК України.

За таких обставин суд апеляційної інстанції зробив правильний висновок про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі, проте помилився щодо мотивів такої відмови. Тому оскаржену ухвалу апеляційного суду слід змінити в мотивувальній частині.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена ухвала частково постановлена з порушенням норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити частково, оскаржене судове рішення змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Керуючись статтями 400, 406, 410, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерне товариство «СЕНС Банк», подану представником Стовбуном Олександром Йосиповичем, задовольнити частково.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 14 листопада 2024 року змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Д. А. Гудима

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

П. І. Пархоменко