Номер провадження 2/754/5481/25
Справа № 754/7759/25
У Х В А Л А

Іменем України

23 травня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України при поданні заяви Житлово-будівельного кооперативу «АРСЕНАЛЕЦЬ-30» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово - комунальні послуги.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення без руху позовної заяви з огляну на наступне.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В обґрунтування позовних вимог та підстав звернення до ОСОБА_1 позивачем зазначено, що відповідач є власником кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується ордером на житлове приміщення, виданим 26.07.1991 Виконавчим комітетом київської міської ради народних депутатів.

Варто зазначити, що ордер на житлове приміщення не є документом, що підтверджує право власності, а підтверджує лише право на користування цим приміщенням.

У відповідності до ордеру на житлове приміщення від 26.07.1991, виданим Виконавчим комітетом київської міської ради народних депутатів на ім`я ОСОБА_1 та членів його родини, а саме: ОСОБА_2 (дружина) та ОСОБА_3 (син).

При цьому, як вбачається з відомостей Реєстру територіальної громади м. Києва за адресою: АДРЕСА_2 значаться зареєстрованими: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 .

Враховуючи вищевикладене, позивачу варто обґрунтувати підстави звернення з позовною заявою про стягнення заборгованості за спожиті комунальні послуги саме до ОСОБА_1 , враховуючи, що докази права власності останнього на квартиру відсутні, також відсутні відомості щодо проживання відповідача в зазначеній квартирі та користування наданими позивачем житлово-комунальними послугами.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вказане, позивачам необхідно усунути недоліки позову, шляхом виконання вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Житлово-будівельного кооперативу «АРСЕНАЛЕЦЬ-30» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б. Саламон