Ухвала

27 травня 2025 року

м. Київ

справа № 761/44814/23

провадження № 61-6257ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів, треті особи: Національна поліція України, Офіс Генерального прокурора, про застосування наслідків недійсності правочину та стягнення збитків, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

14 травня 2025 року Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів через підсистему «Електронний суд» надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року (повний текст якої складено 14 березня 2025 року) з пропуском строку на касаційне оскарження.

Разом із цим, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів у касаційній скарзі заявило клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що копію повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року отримано в електронному кабінеті 02 травня 2025 року, на підтвердження чого надано картку руху документу.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Доводи клопотання та надані матеріали свідчать, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин. Тому суд, на підставі статті 390 ЦПК України, поновлює його.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду з огляду на таке.

Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів у касаційній скарзі як на підставу скнарування судових рішень зазначає пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України - якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

Зазначаючи у касаційній скарзі підставою касаційного оскарження судових рішень відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України), особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно вказувати щодо питання застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Диспозиція вищевказаної норми процесуального закону передбачає, що крім іншого заявнику необхідно вказувати норму права щодо якої відсутній висновок її застосування з конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

В мотивувальній частині касаційної скарги Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів не зазначає в частині застосування якої саме норми права відсутній правовий висновок Верховного Суду. Мотивувальна частина касаційної скарги містить нормативно-правове обґрунтування, проте, суд не наділений повноваженнями на власний розсуд з контексту скарги обирати норми права, із застосуванням яких не погоджується заявник.

Верховний Суд роз`яснює заявнику, що коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки за приписами частини першої статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що зазначення заявником підстав касаційного оскарження є обов`язковою умовою щодо оформлення касаційної скарги, яка необхідна для подальшого вирішення питання про відкриття касаційного провадження та для розгляду касаційної скарги.

Виконання наведених вимог необхідне для коректного зазначення підстав касаційного оскарження в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі.

Ураховуючи наведене, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, заявнику необхідно надіслати на адресу суду нову редакцію касаційної скарги, яка має відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, та в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи з урахуванням пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року задовольнити.

Поновити Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів строк на касаційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року.

Касаційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев