справа № 756/4639/25 головуючий у суді І інстанції Шевчук А.В.
У Х В А Л А

про відкриття апеляційного провадження

02 червня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Фінагеєва В.О. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Яворського М.А., розглянувши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 07 квітня 2025року про передачу справи на розгляд іншого суду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 07 квітня 2025року у зазначеній справі.

До апеляційної скарги долучено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору у зв`язку із статусом учасника бойових дій.

Так, згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що підстави для відступу від зазначеної правової позиції відсутні.

У постанові Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року у справі № 187/1094/17 (провадження № 61-10344св19) зазначено, що «Відповідно до Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» (набрав чинності з 01 вересня 2015 року) внесено зміни, зокрема у статтю 5 Закону України «Про судовий збір» (пільги щодо сплати судового збору), а саме: відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма статті цього Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення».

Відтак, відповідач ОСОБА_1 звільняється від сплати судового збору в силу вимог закону, що не потребує додаткового судового рішення для такого звільнення.

Апеляційну скаргу подано до належного суду у встановлені законом строки, особою, що має право на апеляційне оскарження. За формою і змістом апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Згідно ст. 360 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються.

До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. До відзиву застосовуються правила, встановлені частиною дев`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Керуючись статтями 359, 360, 361 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 07 квітня 2025року.

Надіслати учасникам справи копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами.

Надати учасникам справи строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу протягом десяти днів з моменту вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.