"27" травня 2025 р. Справа № 363/1315/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Ходасевич Д.К., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

13.03.2025 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просив суд стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на свою користь борг за договором позики в сумі 470 000 грн.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 20.03.2025 року по справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено справу до розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні на 29.04.2025 року.

Згідно ч. 1 ст. 197 ЦПК України - підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

На підставі ст. 211 ЦПК України - розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Так, у підготовче судове засідання, призначене на 29.04.2025 року позивач, будучи належним чином повідомленим (за адресою, зазначеною власноруч у позовній заяві) про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, поважності причин неявки не повідомив, із будь-якими заявами та/або клопотаннями до суду не звертався.

Відповідачка в підготовче судове засідання теж не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, жодних заяв чи клопотань суду не спрямувала.

Суд, відповідно до вимог ст. 198 та ст. 211 ЦПК України відклав підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження на 27.05.2025 року та повторно повідомив учасників справи.

Так, у підготовче судове засідання, відкладене на 27.05.2025 року позивач, будучи належним чином повідомленим (за адресою, зазначеною власноруч у позовній заяві) про день, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився, поважності причин неявки не повідомив, із будь-якими заявами та/або клопотаннями до суду не звертався.

Відповідачка в підготовче судове засідання теж не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, жодних заяв чи клопотань суду не спрямувала.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України - кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України - учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Крім того, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України - суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.11.2022 року у справі за №905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим, у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Положення ст. 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У разі першої неявки позивача в судове засідання та при умові, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України.

У постановах Верховного Суду: від 11.01.2023 року у справі за №500/3032/18 (провадження за №61-19742св21), від 12.01.2023 року у справі за №205/3009/16 (провадження за №61-6033св22), від 14.02.2023 року у справі за №947/15909/21 (провадження за №61-10773св22) зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Таким чином, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи наведене, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання, належним чином повідомленого позивача і, у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Наведене узгоджуються з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 30.06.2022 року у справі за №461/1190/21.

Таким чином, положення ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

У справі, яка розглядається, у підготовчі судові засідання, призначені на 29.04.2025 року та на 27.05.2025 року позивач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, шляхом надіслання на адресу, зазначену власноруч позивачем в позовній заяві судової повістки про виклик до суду. Згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, вказані повістки були повернуті на адресу суду з позначкою «за закінченням терміну зберігання», номеру мобільного телефону та/або адреси електронної пошти - позивач не зазначав.

Таким чином, встановивши, що позивач будучі повідомленим належним чином про підготовчі судові засідання, які були призначені на 29.04.2025 року та на 27.05.2025 року, двічі поспіль у судові засідання не з`явився, не скористався правом подати заяву про розгляд справи за його відсутності, а відтак суд вважає за необхідним залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду на підставі ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

При цьому слід зазначити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 13, 223, 257, 258, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна