Справа № 161/6915/25
Провадження № 2/161/2919/25
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

26 травня 2025 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в особі судді Гриня О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В :

22 травня 2025 року на адресу суду через підсистему ЄСІСТ «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Дослідивши матеріали заяви, суд установив таке.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У статті 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників.

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що "починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України. Тому неприйнятним є аргумент підписанта про те, що для самопредставництва юридичної особи достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень".

У частині другій, четвертій статті 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 05 грудня 2023 року № 278/1303/20.

Заява про проведення відеоконференції підписана від імені Міністерства оборони України Ткачуком Віталієм Володимировичем.

Проте до заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження Ткачука В.В. представляти Міністерство оборони України в суді за правилами самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника (адвоката).

До заяви додані дві довіреності (одна видана Міністром оборони України, а інша в порядку передоручення Ткачуку В.В.), які не свідчать про право Ткачука В.В.. діяти в порядку самопредставництва.

Так само інша довіреність, яка безпосередньо видана Ткачуку В.В. Міністром оборони України Рустемом Умєровим від 21 січня 2025 року, не свідчить про право заявника діяти в порядку самопредставництва.

Доданий витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містить у собі лише відомості про ОСОБА_6 , як керівника Міністерства оборони України. Відомостей про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо, цей витяг не містить.

Окрім того, судом самостійно були перевірені відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань і з нього слідує, що Ткачук Віталій Володимирович відсутній в переліку осіб, які можуть вчиняти дії від імені цієї юридичної особи.

Так само відсутній Ткачук В.В. у доданому до заяви Переліку осіб, уповноважених діяти від імені Міністерства оборони України (самопредставництва) у судах та інших державних органах, який затверджений наказом Міністерства оборони України від 19 лютого 2020 року №52.

Додані до заяви витяги з Положення про Західний територіальний юридичний відділ, Положення про територіальний юридичний підрозділ (управління, відділ) Міністерства оборони України, Інструкції з організації претензійної та позовної роботи, самопредставництва, представництва інтересів Міністерства оборони України, Збройних Сил України у судах та інших державних органах, виконання судових рішень, не містять у собі будь-яких положень про право офіцера Західного територіального юридичного відділу, посаду якого ОСОБА_1 займає з 09 грудня 2024 року, діяти в порядку самопредставництва Міністерства оборони України.

Підсумовуючи вищевикладене, оскільки ні матеріали справи, ні подана заява не містить у собі доказів наявності у ОСОБА_1 права діяти в порядку самопредставництва Міністерства оборони України, заяву слід повернути без розгляду.

Керуючись ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ спільної сумісної власності, - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали складений та підписаний 26 травня 2025 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Олександр ГРИНЬ