Єдиний унікальний номер: 694/589/25
Провадження № 2/379/282/25
УХВАЛА

21 травня 2025 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі

головуючого судді Невгада О.В.,

за участю секретаря судового засідання Боженко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін позовну заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

У С Т А Н О В И В :

28.02.2025 позивач ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» в особі представника за довіреністю Дідиченко Д.Г. звернувся до Звенигородського районного суду Черкаської області через систему «Електронний суд» із позовом до відповідачки ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 1275-1598 від 20.09.2023 у розмірі 21 945 грн. 30 коп.

03.03.2025 Звенигородським районним судом Черкаської області постановлено ухвалу про передачу указаної справи за підсудністю до Таращанського районного суду Київської області.

26.03.2025 справа надійшла до Таращанського районного суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2025 головуючим суддею в указаній судовій справі визначено суддю Невгада О.В..

28.03.2025 суд відповідно до положень ч. 6 ст. 187 ЦПК України отримав інформацію з управління ЦНАП виконкому Таращанської міської ради на підтвердження реєстрації місця проживання відповідачки на території ОСОБА_2

31.03.2025 суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надав позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення вказаних у ній недоліків. Копію цієї ухвали позивач та його представник отримали 02.04.2025 о 00:34:55 до кабінетів підсистеми «Електронний суд», що вбачається з довідок про доставку електронного документу.

04.04.2025 у межах визначеного строку до суду від позивача надійшла заява з додатками на виконання ухвали від 31.03.2025.

07.04.2025 суд постановив ухвалу, якою прийняв указаний позов до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначив судове засідання на 28.04.2025. Цією ж ухвалою суд установив відповідачці ОСОБА_1 строк для подання відзиву на позовну заяву із додержанням вимог ст. 178 ЦПК України та наданням суду підтвердження про направлення/вручення його копії учасникам справи п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали та одночасно роз`яснив відповідачу право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (а.с.82, 83).

12.05.2025 до суду через ЕКЕС від відповідачки ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву з викладеними у ньому клопотанням про витребування доказів та заявою про розгляд справи у загальному позовному провадженні.

19.05.2025 до суду через ЕКЕС надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» про визнання кредитного договору недійсним, визнання недійсним окремих умов кредитного договору та застосування наслідків недійсності правочину.

У судове засідання представник позивача ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно (а.с. 84, 86, 87, 90, 94, 95). В матеріалах справи міститься клопотання директора ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» Резуєва Є.В. в якому останній просить розглянути цю справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.44).

Відповідачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 у судове засідання також не з`явилися, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно (а.с. 84, 85, 88, 90-93, 96). В матеріалах справи міститься клопотання відповідачки про розгляд справи без її участі та участі її представника (а.с. 101 на звороті).

Згідно зі ст. 223 ЦПК України неявка належним чином повідомлених учасників справи не перешкоджає вирішенню клопотання.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за неявки в судове засідання всіх учасників справи не здійснювалось.

Суд вважає, що відзив на позовну заяву, поданий відповідачкою ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

Ухвалою судді Таращанського районного суду Київської області від 07 квітня 2025 року відкрито провадження у справі за позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У п.4 ухвали відповідачу було встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву із додержанням вимог статті 178 ЦПК України - 15 днів з дня вручення ухвали. У п.5 ухвали відповідачу було роз`яснено право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. (а.с. 82, 83).

Копію вказаної ухвали відповідачка ОСОБА_1 отримала рекомендованим листом 14.04.2025 (а.с. 98).

Відповідно до частин 7, 8 статті 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За приписами частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами 1, 2 статті 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

При цьому, поважними можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Тож 15-денний строк (з моменту проставлення відмітки про отримання відповідачкою поштового відправлення суду 14.04.2025) на подачу відзиву для відповідачки сплив 29 квітня 2025 року.

Зазначені обставини свідчать, що відзив на позовну заяву поданий після закінчення процесуального строку на його подання.

Заяви про продовження строку на подачу відзиву відповідачка або її представник не подали.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відзив подано представником відповідача 12 травня 2025 року, тобто, зі спливом строку, встановленого в ухвалі суду від 07 квітня 2025 року.

При цьому, відповідачка не подала заяви про поновлення процесуального строку одночасно із поданням відзиву на позов, як того вимагає частина 4 статті 127 ЦПК України, що унеможливило вирішення судом питання про поновлення пропущеного строку для подання відзиву та його прийняття.

Відповідно до статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю треба розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

На підставі частин 1-4 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи викладене, оскільки відповідачкою пропущено строк для подачі відзиву на позовну заяву, не заявлено клопотання про поновлення цього строку та не надано доказів на підтвердження поважності причин його пропуску, суд дійшов висновку, що відзив на позовну заяву підлягає залишенню без розгляду.

Водночас у вказаному відзиві відповідачкою викладено клопотання про витребування доказів та заява (клопотання) про розгляд справи в загальному порядку.

При вирішенні указаних клопотань суд зазначає таке.

Частиною 2 ст. 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до ч.4 ст. 19 ЦПК спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Пунктом 1 частини 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За положенням пункту 1 частини 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Отже, з наведених норм чинного процесуального законодавства вбачається, що позов, поданий ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 1275-1598 від 20.09.2023 у розмірі 21 945 грн. 30 коп., підлягає розгляду виключно в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки, виходячи із ціни позову, яка є меншою тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дана справа є малозначною.

Це було враховано судом при відкритті провадженні у справі та постановленні відповідної ухвали.

Суд звертає увагу на те, що ухвалою від 07 квітня 2025 року судом було постановлено проводити розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Також суд звертає увагу на положення частини 7 статті 277 ЦПК України, згідно якого у разі, якщо відповідно до ЦПК України справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження, частини друга - шоста цієї статті, якими передбачено можливість постановлення судом ухвали про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - не застосовуються.

Отже, оскільки відповідно до положень ст.ст. 19, 274 ЦПК України дана справа є малозначною і підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження, - клопотання відповідачки про розгляд справи в загальному порядку до задоволення судом не підлягає.

Крім того, за змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 83 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За змістом ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Так, вбачається, що таке клопотання про витребування доказів було подано 12.05.2025, що свідчить про те, що було пропущено строк для подання клопотання про витребування доказів та не заявлено вимогу суду про поновлення пропущеного строку разом із вказівкою на причини пропуску строку. Будь-яких доказів в обґрунтування неможливості подання зазначеного клопотання у вказаний строк з причин, що не залежали від відповідачки у клопотанні не зазначено.

Беручи до уваги, що клопотання про витребування доказів було подано з пропуском строків та, про поновлення пропущеного строку не заявлено, суд вважає, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Керуючись статями 9, 84, 126, 178, 258, 274, 276, 277 ЦПК України, 267 ЦК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без розгляду відзив відповідачки ОСОБА_1 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву відповідачки ОСОБА_1 про розгляд справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в загальному позовному провадженні - залишити без задоволення.

Клопотання відповідачки ОСОБА_1 про витребування доказів, у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в загальному позовному провадженні - залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено, підписано та проголошено 21.05.2025.

Суддя Таращанського районного суду

Київської області Олександр НЕВГАД