ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2354/24
провадження № 2/753/2314/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі судді Якусика О.В., за участю секретаря судового засідання Гайової С.Г., представника позивача - адвоката Говрас І.В., представника відповідача - адвоката Поліщука Д.І., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2024 року адвокат Говрас Інна Вікторівна в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати недійсним заповіт від імені ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом м. Києва Кондратьєвим В.М. від 03.07.2023 року, за змістом якого ОСОБА_3 заповіла все належне їй майно ОСОБА_2 .

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 лютого 2024 року заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

12 лютого 2024 року на запит суду у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва 26 лютого 2024 року залишено позовну заяву без руху.

28 лютого 2024 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/2354/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26 березня 2024 року, витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бартковської Оксани Валеріївни належним чином засвідчену копію спадкової справи №6/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; витребувано у Київської міської клінічної лікарні № 3 інформацію про госпіталізацію ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та належним чином засвічені копії медичної документації щодо неї (історії хвороби, висновки тощо); витребувано у Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз, Лівобережне відділення № 1 відділу судово-медичної експертизи трупів інформацію щодо проведення судово-медичної експертизи відносно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та належним чином засвідчені копії висновку експерта (у разі наявності).

21 березня 2024 року від КНП «Київська міська клінічна лікарня № 3» надійшла відповідь на запит суду.

21 березня 2024 року від Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

25 березня 2024 року відповідач подав відзив на позовну заяву.

26 березня 2024 року підготовче засідання відкладено на 22 травня 2024 року.

08 квітня 2024 року позивача подав відповідь на відзив.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року повторно витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бартковської Оксани Валеріївни належним чином засвідчену копію спадкової справи №6/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , витребувано у Дарницького УП ГУНП у м. Києва належним чином засвідчені копії матеріалів за фактом звернення (виклику) ОСОБА_1 22.07.2023 та ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 за місцем мешкання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄО НОМЕР_1 ), розгляд справи відкладено на 03 липня 2024 року на 14:00 год.

13 червня 2024 року Дарницьке УП ГУНП у м. Києва надіслало до суду витребувані документи.

17 червня 2024 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бартковська О.В. надіслала до суду копію спадкової справи №6/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бартковської Оксани Валеріївни оригінал заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого 03 липня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим Владиславом Миколайовичем за реєстровим № 241 та відкладено розгляд справи на 10 вересня 2024 року.

Ухвалою суду від 10 вересня 2024 року повторно витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бартковської Оксани Валеріївни оригінал заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідченого 03 липня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим Владиславом Миколайовичем за реєстровим № 241 та відкладено розгляд справи на 11 жовтня 2024 року.

11 жовтня 2024 року розгляд справи відкладено на 08 листопада 2024 року.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 08 листопада 2024 року призначено у цивільній справі № 753/2354/24 почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, провадження на час проведення судової експертизи зупинено.

10 лютого 2025 року від експертів надійшли матеріали справи разом з висновком експерта.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 13 лютого 2025 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 07 березня 2025 року.

07 березня 2025 року підготовче засідання відкладено на 13 травня 2025 року.

У підготовчому засіданні представник позивача підтримала клопотання про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, проведення якої просить доручити Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України та на вирішення якої просить поставити такі питання:

Що таке цереброваскулярна хвороба та який вплив вона має на організм?

Чи могла цереброваскулярна хвороба призвести до психічного захворювання, нервового потрясіння, або провокувати нервовий розлад, провокувати приступи агресії до близьких чи оточуючих, або ж мати вплив на поведінку та вчинення дій померлою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .?

Чи могло безрецептурне (самолікування) вживання клофеліну мати вплив на розумову діяльність (поведінку) та фізичні вчинки, чи міг даний препарат провокувати приступи агресії до близьких та впливати на усвідомлення і значення своїх дій?

Скільки клофелін тримається в організмі (тілі) людини, чи є можливість виявити наявність препарату при звичайному розтині, яке проводилося згідно висновку експерта №021-1793-2023 чи потрібно було інше дослідження та яке?

Чи має ознаки психічно хворої (нестабільної) людини померла ОСОБА_3 , згідно поведінки на відеозаписах, які додані до матеріалів справи та різку зміну почерку у особистих щоденниках?

Чи можна стверджувати, що померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 страждала на тимчасовий чи постійний психічний розлад, нервове потрясіння або психічне захворювання?

Чи усвідомлювала померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , значення своїх дій та чи могла керувати ними під час укладення заповіту 03.07.2023?

Представник відповідача у вирішення клопотання поклався на розсуд суду.

Суд, розглянувши клопотання позивача про проведення експертизи, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання позивача підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Предметом позову у цій справі є вимоги про визнання недійсним заповіту, складеного 03 липня 2023 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М., зареєстрований за № 241.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач посилається на те, що (1) відповідач жодного разу не з`являвся до померлої, не був її родичем; (2) на час складання заповіту спадкодавець за своїм психічним станом не могла усвідомлювати значення своїх та не могла керувати ними, оскільки через хворобу вона приймала медикаменти (3) на момент вчинення заповіту була у пригніченому стані, безвольною і байдужою до життя, не могла розуміти значення своїх дій та керувати ними; (4) спадкодавець вживала клофелін, мала часті головні болі, що відбулося після смерті її сина.

За правилами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Призначення експертизи судом є обов`язковим, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи (стаття 105 ЦПК України).

Положеннями статті 1257 ЦК України передбачений вичерпний перелік підстав для визнання заповіту недійсним.

Відповідно до частин першої та другої вказаної норми, заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Таке ж положення міститься і в частині третій статті 203 ЦК України.

Як передбачено частиною першою статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо він був складений особою під впливом фізичного або психічного насильства, або особою, яка через стійкий розлад здоров`я не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними.

Для встановлення психічного стану заповідача в момент складення заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїй дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу.

Тобто, для визначення тимчасового стану особи, при якому вона внаслідок функціональних розладів психіки, порушення фізіологічних процесів в організмі або інших хворобливих станів не може розуміти значення своїх дій та керувати ними у момент укладення нею правочину, необхідне обов`язкове призначення судово-психіатричної експертизи. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Для визнання правочину недійсним необхідна наявність факту, що особа саме в момент укладення заповіту не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 11 листопада 2019 року у справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19) виклав висновок про застосування норми права, відповідно до якого підставою для визнання правочину недійсним згідно частини першої статті 225 ЦК України може бути абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та керувати ними.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13 травня 2019 року у справі № 372/830/17-ц (провадження № 61-39444св18), від 22 травня 2019 року в справі № 234/9293/14-ц (провадження № 61-2968св19) та від 06 лютого 2020 року у справі № 495/538/16-ц (провадження № 61-43716св18).

У постанові від 30 серпня 2023 року у справі № 317/1029/20 (провадження № 61-11588св22) Верховний Суд зазначив, що за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо він був складений особою, яка через стійкий розлад здоров`я не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. Для встановлення психічного стану заповідача в момент складення заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїй дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Таким чином, належним доказом у справі, який би підтвердив чи спростував, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі на момент складення заповіту, може бути лише висновок посмертної судово-психіатричної експертизи.

Частиною першою статті 104 ЦПК України передбачено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, підстави проведення експертизи, питання з яких експерт має надати висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, з урахуванням наведених вище норм процесуального права, враховуючи предмет спору та заявлені позивачем підстави визнання недійсним заповіту, суд вважає за необхідне призначити посмертну судово-психіатричну експертизу.

Згідно з статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Керуючись статтею 104 ЦПК України, враховуючи пропозиції сторін щодо експертної установи, суд вважає за доцільне доручити проведення експертизи Державній установі «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

Реалізуючи надане суду частиною четвертою статті 103 ЦПК України право визначення питань, з яких має бути проведена експертиза, суд, враховуючи підстави позову, для повного та всебічного з`ясування обставин справи вважає, що на вирішення експертів слід поставити такі питання:

- чи страждала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-який психічний розлад на момент складання заповіту від 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 241?

- чи знаходилась ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в момент складання заповіту 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 241, у будь-якому хворобливому стані, який би позбавляв її можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання заповіту від 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованому в реєстрі за № 241?

Суд вважає за необхідне оплату за проведення судової експертизи покласти на позивача.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, на час проведення експертизи.

З огляду на викладене провадження у справі на час проведення експертизи слід зупинити.

Керуючись статтями 103, 252, 253 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити у цивільній справі № 753/2354/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- чи страждала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-який психічний розлад на момент складання заповіту від 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 241?

- чи знаходилась ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в момент складання заповіту 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 241, у будь-якому хворобливому стані, який би позбавляв її можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання заповіту від 03 липня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратьєвим В.М. та зареєстрованому в реєстрі за № 241?

Проведення експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (м. Київ, вул. Кирилівська, 103).

Попередити експертів Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього (них) обов`язків.

5. Витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, покласти на позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; представник - адвокат Говрас І.В., адреса для листування: АДРЕСА_3 ; телефон НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 попередньо оплатити вартість судової експертизи згідно із виставленим експертною установою рахунком.

6. Роз`яснити учасникам справи вимоги ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

7. Провадження у справі № 753/2354/24 зупинити на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 26 травня 2025 року.

Суддя О.В. Якусик