Справа № 278/4834/24
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду

19 травня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі судді Дубовік О.М., за участю секретаря судового засідання Кравчук Д.В. розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Житомирського районного суду Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Житомирського районного суду Житомирської області перебуває зазначена цивільна справа.

Ухвалою судді Житомирського районного суду Житомирської області від 13.11.2024 року справу було прийнято до свого провадження та здійснено у ній перехід із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 07.04.2025 року було постановлено прийняти позовну заяву про збільшення розміру позовних вимог, подану стороною позивача, до розгляду та оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні.

24.02.2025 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання договорів позики у виді розписок недійсними, і одночасно просив поновити йому строк для подачі зустрічного позову.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги в повному обсязі та заперечував проти поновлення строку відповідачу для звернення із зустрічною позовною заявою, також надав письмові пояснення, в яких просив відмовити в прийнятті зустрічного позову (а.с.142).

Відповідач не прибув в судове засідання, хоча про дату, час та місце був повідомлений належним чином, попередньо подав заяву до суду із викладеними поясненнями щодо справи, в якій просив ухвалити рішення щодо зустрічного позову та розглянути, подану ним заяву, без його участі (а.с.128-129).

Суд, вивчивши подані сторонами пояснення, позовну заяву відповідача, вислухавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ).

Суд враховує, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (ч. 1 ст. 126 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24).

Поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (див. постанову Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 910/12042/22).

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 237/3566/17 (провадження № 61-13886св21) вказано, що: «право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України). Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику».

Заявлена ОСОБА_2 вимога про поновлення строку для подання зустрічного позову не містить доказів та й доводів, які б свідчили про наявність перешкод для нього щодо своєчасного звернення із зустрічною позовною заявою.

Суд вертає увагу, що первісна позовна заява була подана 03.09.2024 року, а позовна заява про збільшення позовних вимог 20.01.2025 року та 17.03.2025 року.

Таким чином, ОСОБА_2 не спростовано того, що він мав можливість подати відповідний зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Установивши, що ОСОБА_2 пропустив строк на звернення до суду із зустрічним позовом та суд не встановив поважних причин, що перешкоджали йому подати його вчасно, суд дійшов висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

При цьому, суд роз`яснює, що відмова у прийнятті зустрічної позовної заяви не позбавляє права пред`явити позов у загальному порядку.

Враховуючи наведене, суд не вважає застосування наслідків, передбачених ЦПК України щодо зустрічної позовної заяви, поданої з пропуском встановленого строку та без доведення непереборності підстав, що стало причиною пропуску такого строку, проявом надмірного формалізма.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Крім того, у судовому засіданні позивач не заперечував проти призначення справи до судового розгляду.

Суд, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, вважає, що є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті інших процесуальних дій вчиняти не потрібно.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно п. 15 ч.2ст. 197ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

Керуючись ст.ст. 185, 189, 196-198, 200, 260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договорів позики у виді розписок недійсними.

Повернути матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договорів позики у виді розписок недійсними, заявникові.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 29.05.2025 року о 12:50 год у залі судових засідань у приміщенні Житомирського районного суду Житомирської області за адресою: м. Житомир Житомирської області, вулиця Покровська, 90.

Про час і місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Копію даної ухвали направити учасникам судового процесу.

В частині призначення справи до судового розгляду, ухвала окремому оскарженню не підлягає.

В частині відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви до розгляду, ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею, однак може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. М. Дубовік