Справа № 761/9577/24
Провадження № 2-п/761/77/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року

Шевченківський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого судді: Кондратенко О.О.

при секретарі: Клюс В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2024 року. Свою заяву обґрунтовує тим, що, вона не була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи у зв?язку з чим, була позбавлена можливості подати важливі докази для прийняття рішення у справі; долучений стороною позивача висновок експерта від 26 лютого 2024 року на думку відповідачки є неналежним доказом; позивачкою не надано доказів спричинення моральної шкоди. Суд не в повному обсязі з?ясував усі фактичні обставини справи, не дослідив і не надав належної оцінки матеріалам справи. Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 просила суд поновити їй строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, зазначивши, що він пропущений з поважних причин.

В судовому засіданні представник заявниці на задоволенні заяви наполягав у повному обсязі з підстав, викладених у заяві.

Заінтересована особа ОСОБА_2 та її представник проти задоволення заяви заперечували в повному обсязі, посилаючись на те, що судом у повному обсязі були з?ясовані усі обставини по справі.

Суд, заслухав пояснення учасників процесу, дослідив матеріали заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи, прийшов до висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, а заява про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст.127 ЦК України).

Вивчивши заяву ОСОБА_1 , суд прийшов до висновку, що останньою зазначені поважні обставини, які об`єктивно перешкоджали відповідачці звернутися до суду із заявою про перегляд заочного рішення у визначений законом строк.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження( ч.3 ст. 287 ЦПК України ).

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч.1 ст.288 ЦПК України).

З аналізу даної норми вбачається, що для задоволення заяви про перегляд заочного рішення потрібно дві умови: 1) відповідач не з?явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається із матеріалів цивільної справи і це встановлено судом, заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди задоволено частково, ухвалено: стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування матеріальної шкоди 749 286, 00 грн., витрати за виконання експертного дослідження у розмірі 8 750, 00 грн., у відшкодування моральної шкоди 10 000, 00 коп., судовий збір у розмірі 7 880, 00 грн., витрати по оплаті правничої допомоги у розмірі 5 000, 00 грн., а всього 780 916, 00 грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Згідно із матеріалами справи, квартира АДРЕСА_1 на праві власності належить ОСОБА_1 .

За місцем реєстрації відповідачки ОСОБА_1 судом надсилались виклики про час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Верховний Суд у постанові від 27 липня 2022 року у справі №908/3468/13 зробив висновок, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки, отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 04.03.2021 у справі № 910/6835/20).

Положеннями ч. 3 ст. 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В той же час, в обґрунтування викладених в заяві обставин щодо підстав скасування заочного рішення, відповідачкою, не надано жодного доказу, який би надав суду можливість встановити їх істотне значення для правильного вирішення даної справи, так як це є необхідною умовою при розгляді заяви щодо перегляду заочного рішення суду.

Як вбачається із матеріалів справи, докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи заявником суду надано не було, не було їх встановлено і під час розгляду заяви.

Підстави, на які посилається заявниця для скасування заочного рішення, є фактично підставами, для оскарження рішення суду в апеляційній інстанції.

З урахуванням викладено, суд прийшов до висновку, що відсутні підстави визначені у ст.288 ЦПК України, для скасування заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 284-288, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2024 року та поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди - задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2024 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ?Фінансова компанія ?Фінтраст Україна? до ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суддя: