Справа № 362/2621/25
Провадження № 2/362/2236/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

19 травня 2025 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розгляд справи у відсутності, розірвання шлюбу, проведення заочного розгляду та надсилання рішенн,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 4, 5 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-адресу місця проживання позивачки;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, у позові вказано адресу для листування позивачки, тоді як цивільний процесуальний закон не вимагає зазначення адрес для листування, а чітко і конкретно вказує на те, що позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс.

При цьому, суд враховує, що адреси для листування та місця її фактичного проживання (перебування) можуть бути різними.

Також, вимоги пунктів першого про розгляд справи без участі позивача, третього і четвертого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зазначені у пунктах першому про розгляд справи без участі позивача і третьому прохальної частини заяви клопотання може бути викладено у вигляді окремих процесуальних документів відповідно до положень ЦПК України.

При цьому, не є предметом спору і не потребує заявлення як позовна вимога викладене у пункті четвертому прохальної частини заяви клопотання про надсилання судового рішення до органу реєстрації, оскільки вказані дії здійснюються судом в порядку виконання судового рішення та не потребують додаткового роз`яснення чи спонукання з боку позивача!!!

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги пункту другого про розірвання шлюбу.

Одночасно, позивачу необхідно уточнити і конкретизувати вимоги пункту другого прохальної частини позову та вказати назву органу реєстрації яким зареєстровано шлюб між сторонами.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що сторони не мають від шлюбу спільних дітей, сторони не ведуть спільного господарства).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що сторони не мають від шлюбу спільних дітей, сторони не ведуть спільного господарства).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що сторони не мають від шлюбу спільних дітей, сторони не ведуть спільного господарства).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад:

- «сторони не мають від шлюбу спільних дітей, що підтверджується …. »;

- «сторони не ведуть спільного господарства, що підтверджується …. ».

Крім того, за змістом позову, на виконання пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, зазначено, що відсутній попередній розрахунок суми судових витрат.

Дана обставина прямо суперечить наведеним вище положенням цивільного процесуального закону, оскільки на підставі вимог пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, він зобов`язаний навести у позові попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Тобто, позивач зобов`язаний вказати у позові розрахунок судових витрат, які він вже поніс та зазначити суму сплаченого ним судового збору за подання позовної заяви.

Вказане в пункті 9 частини третьої статті 175 ЦПК України поняття: «розрахунок» очевидно передбачає зазначення відомостей виражених цифрами із використанням конкретних сум та здійснення відповідних розрахунків!

Отже, для того щоб виконати вимоги пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позивачу слід зазначити у позові попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат які позивач поніс та які він очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Тобто, має бути розрахунок судових витрат!

До того ж, суд звертає увагу представника позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову, оскільки зазначення додатку: «Додатки до позовної заяви.pdf.» унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

Виникає питання: як саме це документи, що є додатками до позову? Скільки їх?

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатку: «Додатки до позовної заяви.pdf.», неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, суд наголошує на необхідності не лінуватись та належним чином зазначити перелік усіх додатків до позову із зазначенням назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше), з метою чіткого і зрозумілого формування, прошиття і нумерації матеріалів цивільної справи.

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розгляд справи у відсутності, розірвання шлюбу, проведення заочного розгляду та надсилання рішення.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя