УХВАЛА

14 травня 2025 року

м. Київ

справа № 143/578/23

провадження № 61-17438св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (далі - Верховний Суд): Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. (суддя-доповідач)

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пересунько Оксана Віталіївна,

на рішення Погребищенського районного суду Вінницької області від 13 вересня 2024 року у складі судді Бойка А. В. та постанову Вінницького апеляційного суду від 27 листопада 2024 року у складі колегії суддів: Голоти Л. О., Медвецького С. К., Оніщука В. В.

у справі за позовом ОСОБА_2 до Погребищенської міської ради про визнання права власності на житловий будинок, земельні ділянки в порядку спадкування за законом

та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Погребищенської міської ради про визнання права власності,

постановив ухвалу про таке:

1. У червні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Погребищенської міської ради про визнання права власності на житловий будинок та дві земельні ділянки в порядку спадкування за законом.

2. У жовтні 2023 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про вступ у справу як третьої особи та заявила самостійні вимоги про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом.

3. Рішенням Погребищенського районного суду Вінницької області від 13 вересня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_2 , а також позову ОСОБА_1 відмовлено.

4. Постановою Вінницького апеляційного суду від 27 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення суду першої інстанції в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_2 скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок загальною площею 54,0 кв. м, що належав на праві приватної власності спадкодавцю ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . У решті позовних вимог ОСОБА_4 відмовлено. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

5. 27 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Пересунько О. В. звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення судів першої та апеляційної інстанцій.

6. Ухвалою Верховного Суду від 04 березня 2025 року відкрито касаційне провадження у справі.

7. 24 березня 2025 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

8. Інші учасники справи не скористалися своїм правом на подання відзиву на касаційну скаргу.

9. Під час підготовки справи до касаційного розгляду з`ясовано, що касаційна скарга подана на судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому ці судові рішення не підлягають касаційному оскарженню.

10. В такому випадку Суд звертає увагу на те, що згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

11. Так само і стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплюючи право на справедливий суд, не містить гарантій щодо можливості касаційного оскарження всіх судових рішень.

12. Механізм реалізації права на судовий захист визначає законодавець виключно в законах України (пункт 14 частини першої статті 92 Конституції України).

13. Відсутність можливості оскарження рішення в касаційному порядку автоматично не створює порушення права на справедливий суд.

14. За чинним конституційним правопорядком апеляційний перегляд має здійснюватися щодо кожної справи, яку оскаржено в апеляційному порядку, а в частині касаційного оскарження рішення суду обсяг права на таке оскарження змінено з права касаційного оскарження всіх рішень, крім випадків, встановлених законом, на право касаційного оскарження судового рішення лише у визначених законом випадках (див., наприклад, рішення Конституційного Суду України від 21 липня 2021 року № 5-р(II)/2021).

15. Обґрунтування саме такого підходу в частині касаційного оскарження судового рішення міститься в Пояснювальній записці до проєкту Закону України про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя) (реєстр. № 3524), ухваленого як Закон № 1401, де зазначено, що «встановлення законом виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, дасть змогу побудувати ефективну судову систему, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення».

16. В свою чергу згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

17. Конституційний Суд України у рішенні від 22 листопада 2023 року

№ 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК містить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.

18. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

19. З наявних у матеріалах справи звітів про оцінку майна (висновків про вартість об`єктів оцінки) вбачається, що станом на 12 червня 2023 року ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, загальною площею 54 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становила 44 500,00 грн, оціночна (ринкова) вартість земельної ділянки площею 0,25 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку за цією ж адресою становила 23 000,00 грн, а земельної ділянки площею 0,43 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства - 28 500,00 грн (т. 1 а.с. 16-18).

20. У позовній заяві ОСОБА_2 вказав, що ціна позову складає 96 000,00 грн (т. 1 а.с. 1-2).

21. ОСОБА_1 до своєї позовної заяви додала звіт про оцінку майна, відповідно до якого станом на 21 жовтня 2023 року ринкова вартість спірного житлового будинку становила 78 800,00 грн (т. 1 а.с. 98).

22. До уточненої касаційної скарги на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 20 січня 2025 року про залишення касаційної скарги без руху ОСОБА_1 також додала звіт про оцінку майна, згідно з яким станом на 16 січня 2025 року ринкова вартість житлового будинку становить 416 600,00 грн.

23. Таким чином, ціна позову у цій справі не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб(3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн, де 3 028,00 грн прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року).

24. Застосування передбаченого законодавством вартісного порогу для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості.

25. Обставин, передбачених абзацем другим пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК, суд не встановив, посилання у касаційній скарзі на наявність таких обставин відсутні.

26. Отже, судові рішення не підлягають касаційному оскарженню, оскільки ухвалені у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

27. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 761/10509/17 (провадження № 14-53цс19) сформульовано правову позицію, згідно з якою, якщо касаційна скарга прийнята до провадження суду касаційної інстанції помилково, касаційне провадження у справі належить закрити.

28. Наведена правова позиція підлягає застосуванню судом до процесуальних правовідносин, що виникли під час розгляду цієї касаційної скарги.

29. З огляду на викладене, оскільки оскаржувані судові рішення не підлягають касаційному оскарженню, а підстав, визначених у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК, немає, продовження розгляду касаційної скарги не відповідатиме завданням цивільного судочинства, касаційне провадження у справі необхідно закрити.

Керуючись статтями 19, 260, 394, 396 ЦПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити касаційне провадження у справі № 143/578/23 за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пересунько Оксана Віталіївна, на рішення Погребищенського районного суду Вінницької області від 13 вересня 2024 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 27 листопада 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: П. І. Пархоменко Д. А. Гудима Є. В. Краснощоков