Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/205/25
Провадження № 2/528/265/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

19 травня 2025 року м. Гребінка

19 травня 2025 року Гребінківський районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Татіщевої Я.В., секретаря Трохименка В.В., розглянувши у залі суду м. Гребінка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Гребінківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача Виконавчого комітету Гребінківської міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

У заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 .

Вказує, що йому нещодавно стало відомо про те, що їй належало майно, яке вона заповіла йому ОСОБА_1 . Зокрема ОСОБА_2 на час смерті мала у власності квартиру АДРЕСА_1 .

Пояснює, що у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус йому відмовив у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса було те, що він не знав, що його мати заповіла належну їй квартиру йому.

Враховуючи вищевикладене, просить суд:

- визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк, достатній для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , який відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили;

- судові витрати віднести на рахунок позивача.

У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву, в якій просив позов розглянути без його участі, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, в якій просив позов розглянути без його участі, при вирішенні питання про задоволення позову покладається на розсуд суду.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в межах наданих письмових доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Гребінківської міської ради, актовий запис № 95 від 27.09.2023 року (а.с. 07 зворот).

На час смерті ОСОБА_2 мала у власності квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири серії ВСК № 198243 від 28.11.2005 року, посвідченим нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1-12658 (а.с. 09-11).

У нотаріальному порядку позивач не може отримати на своє ім`я свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з тим, що ним пропущено строк для прийняття спадщини, що підтверджується роз`ясненням від 21.01.2025 року, виданим державним нотаріусом Лубенської державної нотаріальної контори Іщенко Г.К. (а.с. 12).

Згідно з відповіддю державного нотаріуса Лубенської державної нотаріальної контори Іщенко Г.К., відповідно до інформації зі Спадкового реєстру станом на 27.02.2025 року, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася (а.с. 20).

Відповідно до заповіту, посвідченого 25.12.2014 року державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1-3513, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, згідно якого належну їй квартиру АДРЕСА_1 , заповіла сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 08).

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

В той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за заповітом не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, вона не надала, тому слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Позивач просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ..

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що не знав про наявність заповіту, посвідченого на його користь, а тому не звернувся в шестимісячний термін по її смерті до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивач вважає, що причини пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Такий висновок узгоджується із висновками викладеними в постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17 та постановах Верховного Суду у постановах від 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18) від 26 березня 2020 року у справах № 517/82/19 (провадження № 61-1340св20) та № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 10 червня 2020 року у справі № 640/13714/17 (провадження № 61-44478св18) від 01 липня 2020 року у справі № 131/192/19 (провадження № 61-22639св19), від 24 липня 2020 року у справі № 729/559/18 (провадження № 61-1099св19).

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

За зазначених обставин суд приходить до висновку про необхідність в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,259,263-265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Гребінківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , який відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 22.05.2025 року.

Суддя Я. В. Татіщева