Справа №:755/8534/24
Провадження №: 2/755/7710/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про припинення права та зобов`язання вчинити дії, -

у с т а н о в и в :

16.05.2024 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про припинення права та зобов`язання вчинити дії, у якому просить: припинити право відповідача на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 ", набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.12.2023 №КВ 05l23l207433, зареєстрованого Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА); зобов`язати відповідача за власний рахунок привести несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку АДРЕСА_1 з боку квартири АДРЕСА_1 до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду будинку (проектна документація здачі будинку до експлуатації 1963 року) шляхом: демонтажу встановлених двох вікон і одних дверей та відновлення попередніх розміром 3х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивачка є власницею квартири АДРЕСА_3 , що знаходиться у Дніпровському районі м. Києва відповідно до договору купівлі-продажу квартири № 2414 від 22.06.2019 року. 07.12.2023 власником квартири АДРЕСА_1 цього ж будинку - відповідачем, було подано на реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт у належній йому квартирі на об`єкт будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 ", яке було зареєстровано Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) (третя особа у справі) 13.12.2023 за №КВ 05l23l207433. В результаті виконання відповідачем будівельних робіт на Об`єкті будівництва було самовільно, без отримання необхідної згоди співвласників будинку та з порушенням вимог містобудівних умов та обмежень для проектування Об`єкта будівництва № 740 від 24.10.2023, чинного законодавства України пошкоджено спільну сумісну власність співвласників будинку, а саме несуче-огороджувальну конструкцію (зовнішню фасадну стіну) в межах розташування квартири АДРЕСА_1 . Такі дії відповідача є незаконними і такими, що порушують права та інтереси всіх співвласників будинку, зокрема й позивача. У зв`язку з цим позивач вимушена звернутися до суду за захистом таких порушених прав та просити припинити право відповідача на виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва, набуте на підставі Повідомлення, та зобов`язати відповідача привести за власний рахунок несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку з боку квартири АДРЕСА_1 до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду будинку (проектна документація здачі будинку до експлуатації 1963 року). 19.09.2023 на підставі договору дарування №4956 відповідачем було отримано у власність квартиру АДРЕСА_1 . Квартира АДРЕСА_1 розташована на першому поверсі будинку в під`їзді №4 на ліво від входу, а три вікна вказаної квартири розташовані безпосередньо біля входу у під`їзд зліва. 24.10.2023 відповідачем були отримані містобудівні умови та обмеження №740 для проектування Об`єкта будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 (далі - МУО). П. 5 МУО передбачено, що до початку проектування відповідач мав отримати згоду балансоутримувача (управителя, ОСББ, тощо) будинку, власників (співвласників) приміщень, інтереси яких зачіпаються. Окрім того вказаний пункт поклав на відповідача обов`язок передбачити реконструкцію на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, отримати технічний висновок про можливість реконструкції. 13.12.2023 Департаментом ДАБК було зареєстровано Повідомлення відповідача про початок виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва з класом наслідків (відповідальності) СС1. В лютому 2024 року відповідачем було розпочато будівельні роботи на Об`єкті будівництва в результаті яких було пошкоджено несуче-огороджувальну конструкцію (зовнішню фасадну стіну) будинку в межах розташування квартири АДРЕСА_1 . В результаті проведених демонтажних робіт збільшено розмір трьох віконних отворів квартири АДРЕСА_1 , що розміщені безпосередньо ліворуч від входу у під`їзд та встановлено два вікна і одні двері з метою подальшого влаштування вхідної групи. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" спільним майном багатоквартирного будинку є з поміж інших несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку. Згідно з п. 3.7 ДБН В.2.6-33:2018 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги до проектування" конструкція зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією - це конструкція, що включає несучу частину стіни та комплект теплової ізоляції, яка призначена для забезпечення нормативних значень теплотехнічних показників стінових конструкцій, захисту будівель і споруд від впливу навколишнього середовища, забезпечення нормативного мікроклімату будівель і споруд та надання фасадам будівель і споруд привабливого естетичного вигляду. П. 3.12. ДБН В.2.6-31:2021 "Теплова ізоляція та енергоефективність будівель" передбачає, що зовнішні стінові огороджувальні конструкції - це сукупність непрозорих огороджувальних конструкцій всього будинку, що створюють фасад та характеризуються спільними ознаками призначення, виконують однакові функції та для яких нормується приведений опір теплопередачі. При цьому зовнішні стінові огороджувальні конструкції можуть складатись з ділянок, що мають різний конструктивний склад. В листі Мінрегіонбуду від 20.12.2010 № 22-22/3622/0/6-10 було додатково надано роз`яснення, що згідно з усталеною практикою: несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу; огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Отже, Фасад Будинку відноситься до несуче-огороджувальних конструкцій, а тому є спільним майном Будинку. Ч. 1 та ч. 2 ст. 5 Закону про багатоквартирні будинки встановлює, що спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. В свою чергу співвласниками багатоквартирного будинку відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону є власники квартир або нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Таким чином, вся зовнішня фасадна стіна Будинку належить в рівній мірі всім співвласникам Будинку, навіть в тій частині, що розташована в межах квартири АДРЕСА_1 та не є приватною власністю відповідача. Ст. 41 Конституції України передбачає, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. За нормою ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири, здійснюючи ремонт і зміни в квартирі, не повинен порушувати права власників інших квартир у багатоквартирному будинку і не порушувати санітарно - технічні вимоги і правила експлуатації будинку. П.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 6 Закону про багатоквартирні будинки передбачає, що співвласники багатоквартирного будинку мають право: вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників; брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника. Ч.ч. 1 та 2 ст. 369 ЦК України передбачають, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею (ч. 1 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки). Згідно з п.п. 1 та 5 ч. 2 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним; проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт. Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень, визначених абзацами другим - сьомим цієї частини (ч. 13 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки). Таким чином, враховуючи що Фасад є спільною власністю всіх співвласників Будинку, а вирішення питання розпорядження такою власністю та здійснення її реконструкції відноситься до виключної компетенції зборів співвласників Будинку, то здійснення будівельних робіт на Об`єкті будівництва, що передбачає зміну (порушення, реконструкцію) Фасаду потребує попереднього отримання дозволу (згоди) співвласників будинку за результатами проведених зборів (у кількості більше 50% загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень Будинку). В даному ж випадку відповідачем в порядку передбаченому законодавством не отримувалась згода співвласників Будинку на здійснення реконструкції Фасаду Будинку. Навпаки рішенням зборів співвласників Будинку, оформленим протоколом від 13.10.2019, було вирішено не надавати згоду на переведення в Будинку житлових приміщень у нежитлові та здійснення пов`язаних з цим реконструкцій, включаючи влаштування окремих вхідних груп, зміну фасаду Будинку та порушення благоустрою. В свою чергу відповідно до рішення зборів співвласників Будинку, оформленого протоколом від 13.04.2024, було вирішено не надавати згоду власнику квартири АДРЕСА_1 на пошкодження несуче-огороджувальних конструкцій Будинку, а саме фасаду в межах розташування його квартири, та влаштування вхідної групи консольного типу. Незгода співвласників Будинку зі здійсненням реконструкції Фасаду Будинку підтверджується також усним опитуванням, проведеним серед співвласників Будинку 13.02.2024. За змістом ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п. 1.4.4 "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій", затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за №927/11207 (далі - Правила утримання будинків)). При здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва (ст. 5 Закону України "Про основи містобудування"). До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків (п. 1.4.3 Правил утримання будинків). Отже, за відсутності згоди співвласників Будинку на здійснення відповідних будівельних робіт з їх спільним майном (Фасадом Будинку) дії відповідача по розширенню віконних отворів його квартири за рахунок демонтажу ОСОБА_3 є незаконними. В ч. 2 ст. 5 ЦПК України вказано, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (ч. 8 ст. 36 Закону про регулювання). Відповідно до абз. першого ч. 2 ст. 39-1 Закону про регулювання та абз. сьомого п. 15 "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, передумовою для прийняття судом рішення про позбавлення суб`єкта містобудування права на виконання будівельних робіт є встановлення факту здійснення самочинного будівництва, зокрема без належно затвердженого проекту будівництва. Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч. 1 ст. 376 ЦК України). Саме тому, на переконання сторони позивача, ефективним способом захисту порушених прав та інтересів позивача буде припинення права відповідача на виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва, набуте на підставі Повідомлення. Відповідачем не було дотримано вимог законодавства щодо отримання погодження здійснення реконструкції квартири АДРЕСА_1 зі співвласниками Будинку, а також щодо здійснення реконструкції на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, технічного висновку про можливість реконструкції (жодні обміри не здійснювались, а несуча здатність Будівлі не досліджувалась). Водночас згідно з п. 1 ч. 1 ст. 29 Закону про регулювання, містобудівні умови та обмеження є однією зі складових вихідних даних на будівництво. П. 8 ч. 1 ст. 1 Закону про регулювання передбачає, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Також, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником (ч. 1 ст. 31 Закону про регулювання). Аналогічні вимоги викладено у п. 4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", норми які застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові та є обов`язкові для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності. П. 8.14 вищевказаного ДБН встановлено, що при проєктуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проєктуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей. Відповідачем під час розробки проєктної документації та здійснення будівельних робіт на Об`єкті будівництва не дотримано вимог МУО, а також будівельних норм і правил. Як наслідок, відповідна проєктна документація не може вважатися належним чином затвердженою, а також є такою, що розроблена з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Об`єкт будівництва є самочинним, що дає підстави для припинення судом права відповідача на виконання будівельних робіт на підставі Повідомлення. Відповідно до п.п. 1-7 ч. 1 ст. 7 Закону про багатоквартирні будинки, співвласники зобов`язані: 1) забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; 2) забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; 3) використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням; 4) додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; 5) виконувати рішення зборів співвласників; 6) забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; 7) відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (ч. 2 ст. 7 Закону про багатоквартирні будинки). Згідно з ч.ч. 4 та 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану (п. 1.4.6 Правил утримання будинків). П. 4 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачає, що способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відновлення становища, яке існувало до порушення. Відповідач, який допустив порушення прав співвласників Будинку, зокрема й позивача, в результаті самовільної реконструкції спільного майна зобов`язаний відновити становище, що існувало до порушення шляхом приведення Фасаду Будинку у попередній стан. В результаті протиправних самовільних дій відповідача було пошкоджено спільне майно співвласників Будинку. Оскільки Фасад Будинку є одночасно спільною власністю всіх мешканців Будинку, то порушення його експлуатації порушує права всіх мешканців Будинку, в тому числі і позивача, квартира якої розташована поруч. Рішення зборів співвласників Будинку, оформленим протоколом від 13.04.2024, позивача було обрано уповноваженою особою для представництва інтересів всіх співвласників Будинку, пов`язаних із незаконним пошкодженням відповідачем несуче-огороджувальних конструкцій Будинку, а саме фасаду в межах розташування квартири АДРЕСА_1 та влаштування вхідної групи консольного типу. З метою захисту законних прав та інтересів співвласників Будинку позивачу було надано право вчиняти всі необхідні дії для захисту порушених прав, зокрема шляхом звернення до суду. Реєстрація Повідомлення третьою особою не свідчить про погодження здійснення спірних будівельних робіт відповідачем. З метою захисту своїх прав співвласники Будинку неодноразово зверталися до Департаменту ДАБК зі скаргами і проханням провести перевірку дій відповідача, однак у відповідь третьою особою було повідомлено про неможливість провести перевірку у зв`язку з тим, що п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану (листи Департаменту ДАБК від 12.03.2024 № 073-694 та від 08.04.2023 № 073-073/Д-44-78). Співвласники Будинку зверталися й до інших органів державної влади та місцевого самоврядування з метою захисту своїх порушених прав, однак жодної належної реакції не отримали. Саме тому позивач та решта співвласників Будинку позбавлені інших способів та шляхів захисту своїх порушених прав, окрім як самостійне звернення до суду. Незаконні дії відповідача призвели до порушення законних прав та інтересів всіх співвласників Будинку, зокрема й позивача, а тому остання має право на звернення до суду за захистом таких порушених прав.

Ухвалою суду від 29.05.2024 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Ухвалою суду від 29.05.2024 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.11.2024 року, частково задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 19.06.2024 року залишено без розгляду клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 04.07.2024 року продовжено стороні відповідача строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та залишено без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 15.07.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про припинення права.

18.06.2024 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи у справі, у яких представник просить прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства та зазначає, що відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департамент здійснює повноваження в сфері дозвільних та реєстраційних функцій, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог містобудівного законодавства під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих на території м. Києва, з 12.10.2016. Питання отримання документів, які надають право виконувати підготовчі та будівельні роботи, врегульовано Законом та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою КМУ від 13.04.2011 №466. Згідно ч. 1 ст. 34 Закону подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Відповідно до п. 13 Порядку №466: повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення: вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю") згідно з цим Порядком; реєструє повідомлення та зміни до нього, подані щодо об`єкта, на який поширюється дія Закону України "Про державну таємницю", у журналі реєстрації повідомлень; під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні). У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, у разі подання повідомлення через електронний кабінет або особисто замовником відповідно до пункту 4-1 цього Порядку, внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у повідомленні, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі здійснюються в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система). Згідно п. 15-1 Порядку №466 повідомлення подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або письмово в паперовій формі щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю" чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг або письмово в паперовій формі щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю". Подане (надіслане) до зазначеного органу повідомлення є невід`ємною частиною зареєстрованої декларації. Враховуючи викладене третя особа наголошує, що подання замовником будівництва інших документів, окрім примірника документа, відповідної форми, законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено. Керуючись Законом та Порядком №466, Департамент 13.12.2023 вніс інформацію, зазначену у поданому замовником будівництва, ОСОБА_2 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу, та пандуса/підйомника, за адресою: АДРЕСА_1 », до Реєстру будівельної діяльності з присвоєним реєстраційним номером КВ33. При цьому, згідно з ч. 8 ст. 36 Закону, п. 11 Порядку №466, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомлення. Частиною 7 ст. 36 Закону врегульовано, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили. За змістом ч. 5 ст. 26 Закону проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 3-1) отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову). Відповідно до ст. 29 Закону та п. 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки; 2) технічні умови; 3) завдання та проектування. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (ст. 1 Закону). Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". Згідно зі ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам. Статтею 31 Закону встановлено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником. Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що Замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема, затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки. Третя особа звертає увагу, що реконструкція квартири з облаштуванням окремого входу та вирізанням у фасаді багатоквартирного будинку додаткових дверних отворів, облаштуванням окремої вхідної групи, тобто зі зміною її зовнішньої конфігурації, є видом реконструкції, яка передбачає отримання замовником вихідних даних у вигляді містобудівних умов. Частиною 2 ст. 26 Закону передбачено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. При цьому, за змістом положень п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та ч. 2 ст. 382 ЦК України спільним майном багатоквартирного будинку визнаються, у тому числі несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку. У листі Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 №22-22/3622/0/6-10 роз`яснено, що терміни «несучі конструкції», «огороджувальні конструкції» застосовуються у багатьох нормативних документах (ДБН 13.2.6-31:2006 «Теплова ізоляція будівель», ДБН В.2.6.-33:2008 «Конструкції зовнішніх стін із фасадної теплоізоляцією. Вимоги до проектування, улаштування та експлуатації» тощо). Згідно з усталеною практикою, несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу. Огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Рішення щодо реконструкції вищевказаного спільного майна багатоквартирного будинку може бути прийнято лише його співвласниками і належить до повноважень зборів співвласників, а не окремому власнику квартири чи нежитлового приміщення, що вбачається з положень ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». За нормами ст.ст. 13, 41 Конституції України та ч. 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватись на шкоду людини і суспільству. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. З огляду на зазначене третя особа вказує, що відповідачу до початку проектування та виконання будівельних робіт з реконструкції належної йому квартири АДРЕСА_1 з облаштуванням окремого входу та вирізанням у фасаді багатоквартирного будинку додаткового дверного отвору, облаштування окремої вхідної групи, необхідно було отримати згоду співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , у якому розташована ця квартира. Третя особа вказує, що за твердженням позивача, відповідач не дотримався вищевказаних вимог законодавства, а також вимог п. 5 отриманих ним містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва МU01:1975-9288-2970-7868 від 24.10.2023 №740. На думку третьої особи, будівництво порушує права та інтереси інших мешканців будинку, які зацікавлені у збереженні його експлуатаційних характеристик та естетичного вигляду. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Статтею 41 Закону визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 №553. Третя особа повідомляє, що Департамент не здійснював заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки постановою КМУ від 13.03.2022 №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану. Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

21.06.2024 року до суду надійшов відзив на позовну заяву зі змісту якого вбачається, що відповідач не визнає заявлених позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що позовні вимоги є незаконними та необґрунтованими. Відповідач визнає, що він, будучи власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.12.2023 № КВ33 здійснив демонтажні роботи з видалення підвіконного простору. Твердження позивачки стосовно того, що демонтажні роботи з видалення підвіконного простору виконані відповідачем самовільно, без отримання необхідної згоди співвласників будинку та з порушенням чинного законодавства, відповідач заперечує та не погоджується з правовою оцінкою обставин, наданою позивачкою. За положеннями ЦПК України позивачка звертаючись до суду з даним позовом, зокрема, повинна зазначити в позовній заяві докази, які підтверджують кожну обставину, зазначену в обґрунтування позовних вимог; долучити докази, які підтверджують обставини, що є предметом доказування, до позовної заяви; письмово повідомити суд про неможливість подання доказів з поважних причин. За загальним правилом особа має право звернутись до суду за захистом саме своїх прав. Право на позов має особа, права, свободи або інтереси якої порушені. Як виняток, звертатися до суду за захистом інтересів інших осіб можуть особи, які, по-перше, за законом мають таке право та, по-друге, у випадках, встановлених законом. Натомість позивачка посилається на те, що даний позов поданий з метою захисту у судовому порядку своїх інтересів, та інтересів решти співвласників будинку. В якості підстав для пред`явлення позову в інтересах решти співвласників будинку позивачка посилається на рішення зборів співвласників будинку, оформлене протоколом від 13.04.2024. Разом з цим, Закон України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" не містить положень, які визначають особливості розгляду окремих категорій справ, в т.ч., застосовних до даної справи, визначає цілком конкретні межі представництва інтересів співвласників будинку - під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням. Закон не містить положень, які визначають повноваження уповноваженої на представництво інтересів інших співвласників в суді, а ЦПК України визначає вичерпний перелік, документів які підтверджують повноваження представника, особи, якій за законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Отже, твердження позивачки про те, що даний позов подано в інтересах інших співвласників є безпідставними, оскільки, ані вказаний вище Закон, а ні інші закони, не наділяють співвласника будинку повноваженнями здійснювати представництво інтересів інших співвласників у судовому порядку. До позовної заяви не додано документів, які згідно положень ЦПК України підтверджують повноваження позивачки на здійснення такого представництва. Позивачка діє виключно у своєму інтересі, відповідно даний позов стосується захисту прав виключно позивачки, які на її переконання є порушеними. Сторона відповідача вказує, що позивачка зазначає про порушення її прав та інтересів, що полягає у порушенні експлуатації фасаду будинку. В якості доказів позивачкою зазначено: акт проведення натурного обстеження багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_1 , під`їзд 4 від 17.04.2024; акти житлово-експлуатаційної дільниці від 16.02.2024 та від 20.02.2024; лист ГУ НП у м. Києві від 22.04.2024 №СЕД-19936-2024 з додатками. Відповідно до змісту акту проведення натурного від 17.04.2024 вбачається, що його складено ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , самою позивачкою та ОСОБА_6 , які є мешканцями будинку, із залученням майстра ЖЕД-408 т/д ОСОБА_7 . В акті серед іншого зазначено, що в результаті натурного обстеження будинку встановлено факт пошкодження несуче-огороджувальних конструкцій будинку: фасаду будинку в межах розташування квартири АДРЕСА_1 - збільшено розмір трьох віконних отворів та встановлено 2 (два) вітражних вікна та 1 (одні) двері з метою подальшого влаштування вхідної групи. Додатком до цього акту зазначено приписи ЖЕД-408 та фото фасаду. Відповідно до змісту приписів ЖЕД-408 від 09.02.2024 №59 вбачається, що його складено начальником ЖЕД-408 Танцюра В.О. та майстром т/д ОСОБА_7 . В приписі зазначено, що відповідачем не виконуються статті 150, 152 КУпАП, запропоновано надати дозвільну документацію на самовільне перепланування квартири. Аналогічним за змістом та формою є припис ЖЕД-408 від 19.03.2024 №102. Відповідно до змісту актів ЖЕД-408 від 16.02.2024 та від 20.02.2024 вбачається, що ці акти складені інженером 2-ї категорії ОСОБА_8 , майстрами т/д ОСОБА_7 та ОСОБА_9 щодо звернення мешканців будинку з приводу гучних робіт у квартирі АДРЕСА_1 . В обох випадках вказано, що при комісійному обстеженні ремонтні роботи в квартирі не проводились, двері в квартиру ніхто не відчинив. Відповідно до змісту листа ГУ НП у м. Києві від 22.04.2024 №СЕД-19936-2024 вбачається, що Дніпровським УП було розглянуто звернення мешканців будинку, в т.ч., позивачки, щодо проведення будівельних робіт відповідачем, за результатами розгляду цих звернень та проведеною перевіркою встановлено відсутність даних, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення. У вказаних доказах відсутні дані, які мають значення для вирішення даної справи з урахуванням фактичних, правових підстав та предмету позову, зокрема, порушення діями відповідача прав позивачки, як співвласника будинку, яке полягає у порушенні експлуатації (експлуатаційної придатності) фасаду будинку; крім цього, не дотримано вимогу загального характеру щодо отримання інформації з визначених законом засобів доказування. Зміст акту проведення натурного обстеження від 17.04.2024 та додатків до нього (фотографій фасаду, приписів ЖЕД-408), актів ЖЕД, матеріалів Національної поліції свідчить про відсутність даних, які підтверджують втрату фасадом будинку внаслідок демонтажних робіт з видалення підвіконного простору його експлуатаційної придатності, порушення внаслідок цього санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно ч.ч. 4, 5. 13 ст. 17 Закону України "Про архітектурну діяльність" відповідальні виконавці окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, проходять професійну атестацію. Перелік таких видів робіт (послуг) і порядок професійної атестації встановлюються Кабінетом Міністрів України. Професійна атестація виконавців робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури. Повноваження щодо проведення професійної атестації можуть бути делеговані саморегулівним організаціям у сфері архітектурної діяльності. Громадянам, які пройшли професійну атестацію, видається відповідний кваліфікаційний сертифікат. На виконання статті 17 Закону України "Про архітектурну діяльність" Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 23 травня 2011 р. №554, якою затверджено Перелік видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, виконавці яких проходять професійну атестацію. За змістом пункту 3 цього переліку професійній атестацій, підлягають виконавці, які здійснюють експертизу та обстеження у будівництві. Позивачем не надано доказів проходження нею, та іншими особами, які приймали участь в складанні наведених вище документів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , професійної атестації щодо можливості здійснення експертизи та обстеження у будівництві. Таким чином, ані позивачка, ані ці особи не є належними суб`єктами, які за законом уповноважені здійснювати обстеження та робити висновки щодо порушення експлуатаційної придатності фасаду будинку, інших нормативних вимог. Оскільки належні та допустимі докази заявленого порушення права позивачки як співвласника будинку, останньою не надані, доводи про порушення її прав та інтересів є необґрунтованими. Позивачкою не доведено її право на позов у матеріально-правовому сенсі. Норми Конституції України закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, захист прав і свобод людини і громадянина судом. Принцип непорушності права приватної власності означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 41 Конституції України та п. 2 ч. 1 ст.ст. 3, 321 ЦК України ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Згідно ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не можуть призвести до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 152 ЖК України передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим дотриманням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України (стаття 179 ЖК України). Згідно п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на: переобладнання і перепланування житлових приміщень відповідно до статей 100 і 152 ЖК України. Згідно статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". Частинами 1, 2 ст. 7 цього ж закону визначено, що проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Відповідно до частини четвертої цієї ж статті закону, реконструкція об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Аналогічні за змістом положення передбачені у пунктах 5, 7 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466. Відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 . Балансоутримувачем будинку є КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва". 11.10.2023 відповідач подав заяву за реєстраційним номером Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі, в т.ч., - ЄДЕССБ) АМ01:1202-6198-8417-7293 про надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з улаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за вищевказаною адресою. Наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.10.2023 №740 затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування зазначеного об`єкта будівництва за реєстраційним номером ЄДЕССБ MU01:1975-9288-2970-7868. Відповідно до розділу «Планувальні обмеження» Містобудівних умов та обмежень, передбачено необхідність отримання згоди балансоутримувача (управителя, ОСББ, тощо) житлового будинку, власників (співвласників) приміщень, інтереси яких зачіпаються, власника або користувача земельної ділянки на наміри щодо влаштування вхідної групи та її елементів, на порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи; передбачити реконструкцію на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, отримання технічного висновку про можливість реконструкції. На підставі завдання на проектування від 20.11.2023, головним архітектором ОСОБА_11 розроблено робочий проект "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 ". Згідно проектної документації 13/11-23-РКН об`єкт реконструкції віднесено до класу наслідків (відповідальності) СС1. Згідно проектної документації 13/11-23-ПЗ виконання робіт з реконструкції не передбачає зміну зовнішніх геометричних розмірів. На виконання вимог Містобудівних умов та обмежень 23.11.2023 ФОП ОСОБА_12 складено звіт за результатами технічного обстеження стану будівельних конструкцій квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку з реконструкцією під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника №003/ТО-23 3ТС (реєстраційний номер за ЄДЕССБ ТО01:2337-7193-1297-5782), яким підтверджено проектну несучу здатність та експлуатаційну придатність основних конструктивних елементів, у т.ч. несучих стін і конструкцій перекриття, а також можливість проведення реконструкції квартири згідно проекту. Крім цього, КП "Керуюча компанія з обслуговуванню житлового фонду Дніпровського району м. Києва" листом від 27.11.2023 №103/45-3907 повідомила відповідача про відсутність заперечень щодо розробки проєктно-кошторисної документації на виконання робіт з влаштування вхідної групи та її елементів, в зв`язку з реконструкцією квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з улаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 . 07.12.2023 відповідачем як замовником будівництва подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт (реєстраційний номер за ЄДЕССБ СА01:2555-0977-2022-7012), зареєстроване Департаментом з питань містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 13.12.2023 за №КВ33. У період з 09.02.2024 по 09.04.224 на об`єкті будівництва проводились роботи з реконструкції, передбачені проектною документацією. В ході проведення будівельних робіт здійснено демонтаж підвіконного простору шляхом вилучення до рівня підлоги, влаштовано прохід та вітрини. Будівельні роботи, тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з реконструкцією квартири АДРЕСА_1 проводилися згідно контрольної картки № НОМЕР_1 , виданої Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Отже, відповідачем як власником квартири, в межах правомочностей, наданих йому як власнику, цілком правомірно прийнято рішення щодо здійснення її перепланування та реконструкції. Пов`язані з цим будівельні роботи проведено у точній відповідності з вимогами чинного законодавства, з дотриманням Містобудівних умов та обмежень, відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил, на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Відповідні дозвільні документи є чинними і в установленому законом порядку ніким не оскаржувалися та не скасовувалися. Згідно проектної документації 13/11-23-ПЗ передбачено, що конструктивна схема, існуючого будинку - цегляні несучі стіни. Плоскі перекриття - товщиною 220мм. Несучі та огороджуючі конструкції не займаються в ході реконструкції. Тільки видаляється підвіконний простір для влаштування проходу та влаштування вітрини. Отже, демонтажні роботи з видалення підвіконного простору за свою суттю не становлять втручання в несучі і огороджувальні конструкції. Крім цього, відсутні підстави вважати, що зміни у фасаді будинку, які відбулись внаслідок виконання цих робіт, призвели до порушення санітарно-технічних вимог та/або правил експлуатації будинку. Також не можна вважати демонтажні роботи з видалення підвіконного простору реконструкцією фасаду, оскільки їх виконання не призвело ані до зміни його геометричних розмірів, ані до зміни його функціонального призначення. Таким чином, роботи з реконструкції не мали своїм наслідком вирішення юридичної долі фасаду будинку, не призвели до зміни його належності, стану експлуатаційної придатності, не є реконструкцією у розумінні ДБН А.2.2-3:2014, що вказує на необґрунтованість тверджень позивачки про необхідність отримання згоди співвласників багатоквартирного будинку. Згідно п. 1.4.5. Правил утримання жилих будинків відповідна згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб може подаватися у разі необхідності. Тобто, це не пряма імперативна норма, яка визначає цей документ (згоду) як обов`язковий. Статтею 152 ЖК України визначено, що умовами виконання робіт є відсутність втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. На виконання п. 5 Містобудівних умов та обмежень, відповідачем отримано згоду балансоутримувача житлового будинку. Отримання згоди власників (співвласників) приміщень згідно вимог Містобудівних умов та обмежень є обов`язковим виключно у випадку, якщо зачіпаються інтереси таких власників (співвласників). Виходячи із змісту проектної документації, характеру виконуваних робіт, відсутні підстави вважати, що внаслідок здійснення реконструкції квартири мало місце порушення прав та інтересів таких осіб. Доказів порушення своїх прав та інтересів не надано і позивачкою. Роботи з реконструкції виконані відповідачем у точній відповідності до вимог Містобудівних умов та обмежень, а доводи позивачки про необхідність отримання для проведення таких робіт згоди власників (співвласників), включаючи її особисто, з підстав визначених Правилами утримання жилих будинків, Містобудівними умовами та обмеженнями є необґрунтованими та недоведеними. Проектна документація на виконання робіт з реконструкції розроблена та засвідчена у встановленому порядку головним архітектором ОСОБА_11 і зважаючи на клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва та положення статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" розроблена проектна документація не підлягає обов`язковій експертизі. Належні та допустимі докази невідповідності проектної документації будівельним нормам і правилам позивачкою не надано. Не відповідають дійсності твердження позивача про те, що на виконання вимог Містобудівних умов та обмежень в частині здійснення реконструкції на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкції та її експлуатаційної придатності (технічного висновку про можливість реконструкції), - жодні обміри не здійснювались, а несуча здатність будівлі не досліджувалась. Згідно звіту за результатами технічного обстеження стану будівельних конструкцій квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку з реконструкцією під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника №003/ТО-23 3ТС (реєстраційний номер за ЄДЕССБ ТО01:2337-7193-1297-5782), складеного 23.11.2023 ФОП ОСОБА_12 , підтверджено проектну несучу здатність та експлуатаційну придатність основних конструктивних елементів, у т.ч. несучих стін і конструкцій перекриття, а також можливість проведення реконструкції квартири згідно проекту. Відсутні підстави для кваліфікації робіт з реконструкції як самочинного будівництва. Що стосується заборони улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів, то улаштування нових віконних прорізів в межах робіт з реконструкції квартири не здійснювалось. Також не здійснювалось власне розширення вже існуючих віконних рам (ширина віконних пройомів до початку виконання робіт, та після їх проведення залишилась незмінною), оскільки проектною документацією чітко передбачено виконання робіт, виключно щодо демонтажу підвіконного простору. ДБН В.2.2-15:2019 не містить положень, які встановлюють заборони, аналогічні пункту 8.14 ДБН В.3.2-2-2009. Проектною документацією чітко передбачено, що несучі та огороджуючі конструкції не займаються в ході реконструкції, має місце лише видалення підвіконного простору для влаштування проходу та влаштування вітрини. Підвіконний простір, який видалено в ході

реконструкції, не належить до несучих елементів конструкцій будинку. Позивачкою не надано належних та допустимих доказів, які підтверджують порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасаду, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту внаслідок проведення відповідачем робіт з реконструкції квартири. Ураховуючи положення ст.ст. 36, 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", законодавцем встановлено конкретний механізм припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, який серед іншого, передбачає 1) ініціювання припинення такого права уповноваженим суб`єктом; 2) дотримання досудової процедури, в ході якої замовнику будівництва надається можливість усунення виявленого порушення; 3) реалізація цього механізму здійснюється в сфері публічно-правових відносин, а відповідний спір розглядається в порядку адміністративного судочинства. Таким чином, обраний позивачкою спосіб захисту прав в частині вимог про припинення права відповідача на проведення робіт з реконструкції є неналежним. Відповідно змісту чт. 367 ЦК України, правом на пред`явлення позову про проведення перебудови, в т.ч. в інтересах інших осіб, наділений цілком конкретний суб`єкт: відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування, і такий позов може бути пред`явлений з цілком конкретних підстав: істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; істотного порушення будівельних норм і правил.

Натомість позивачка діє виключно у своєму інтересі, відповідно даний позов стосується захисту прав виключно позивачки, які на її переконання є порушеними. Посилання на недотримання відповідачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, без доведення факту порушення, невизнання, оспорювання прав, свобод чи законних інтересів позивачки, не є підставою для задоволення позовних вимог. Власний інтерес позивачки не

може полягати у тому, щоб відповідач дотримувався законодавства у сфері містобудівної діяльності, оскільки зазначене не доводить порушення суб`єктивного цивільного права позивачки. Категорія власного інтересу фізичної особи не може отримати таке тлумачення, згідно з яким розумітися як повноваження здійснення контролю за дотриманням третіми особами вимог чинного законодавства; цивільний інтерес має носити завжди конкретний характер. Позивачкою не доведено, що відповідач здійснює роботи з реконструкції самочинно. Позивачкою не зазначено у чому саме полягає порушення її суб`єктивних прав (формулювання порушення експлуатації фасаду є не конкретним), яким чином, демонтажні роботи з видалення підвіконного простору свідчать про порушення її прав чи законних інтересів, зокрема створюють перешкоди у реалізації нею прав власника квартири та/або співвласника будинку. Обраний позивачкою спосіб захисту прав в частині вимог про зобов`язання відповідача за власний рахунок привести несучі огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку до попереднього стану є неналежним, з огляду на недоведеність здійснення відповідачем самочинного будівництва та порушення внаслідок проведення будівельних робіт будь-яких її прав та інтересів.

01.07.2024 року до суду надійшла відповідь на відзив зі змісту якої вбачається, що позивачка підтримує раніше заявлені позовні вимоги та додатково зазначає, що до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з будь-яких питань щодо розпорядження спільним майном, що передбачає можливість обрання уповноваженої особи для представництва їх інтересів з таких питань. Порушення прав позивача, як співвласника будинку, полягає у втручанні відповідача у цілісність спільного майна без отримання відповідної згоди інших співвласників. В процесі реконструкції власної квартири відповідачем здійснено демонтаж частини несуче-огороджувальної конструкції (зовнішньої фасадної стіни) Будинку, що є втручанням у спільне майно. Припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити дії по відновленню порушеного права є одними із способів судового захисту порушених прав, а тому з відповідними позовними вимогами може звернутися особа чиї права порушені в результаті таких робіт. Збори співвласників будинку уповноважені приймати абсолютно будь-які рішення щодо реалізації прав та обов`язків співвласників будинку з питань володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном і перелік таких питань не є вичерпним. Норми Закону про багатоквартирні будинки передбачають право співвласників будинку обирати серед себе уповноважену особу з будь-яких питань що стосуються їх спільного майна. В даному випадку зборами співвласників Будинку, оформленим протоколом від 13.04.2024, позивача було обрано уповноваженою особою для представництва інтересів всіх співвласників Будинку, пов`язаних із незаконним пошкодженням відповідачем несуче-огороджувальних конструкцій Будинку, а саме фасаду в межах розташування квартири АДРЕСА_1 та влаштування вхідної групи консольного типу. Порушення прав позивача, як співвласника будинку, полягає у втручанні відповідача у цілісність спільного майна без отримання відповідної згоди інших співвласників. Підставами подання позовної заяви є самовільне втручання відповідачем у цілісність Фасаду Будинку, який є спільною сумісною власністю всіх співвласників Будинку, зокрема і позивача. Для здійснення будь-якого втручання у цілісність та зміни конструктивного вигляду та функціонального призначення будь-якого спільного майна Будинку, зокрема і Фасаду, необхідна згода інших співвласників Будинку, незалежно від того чи впливає таке втручання на експлуатаційну придатність такого майна чи ні. В принципі жоден зі співвласників Будинку немає права приймати рішення щодо розпорядження спільним майном без згоди інших співвласників. В даному випадку, відповідач таку згоду не отримував. Порушення прав позивача, як співвласника Фасаду, полягає саме у втручанні відповідача у цілісність такого майна та зміні його конструктивних та функціональних характеристик без згоди інших співвласників, зокрема позивача. В процесі реконструкції власної квартири відповідачем здійснено демонтаж частини несуче-огороджувальної конструкції (зовнішньої фасадної стіни) Будинку, що є втручанням у спільне майно. Відповідно до Робочого проєкту "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 " (далі - Робочий проєкт) в межах якого наявний зокрема Звіт за результатами технічного обстеження стану будівельних конструкцій квартири АДРЕСА_1 у зв`язку з реконструкцією під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника 003/ТС-23 ЗТС від 23.11.2023 (далі - Звіт), відповідачем здійснюється саме реконструкція із демонтажем частини головного фасаду будинку (аркуш 5 Звіту). При цьому, демонтаж фасаду з метою розширення віконних отворів квартири АДРЕСА_1 здійснюється по несучій стіні Будівлі по зовнішній осіб "А" шляхом втручання у таку несучу стіну (аркуші 7, 21 Звіту, Схеми: "План демонтажу" та "Специфікація дверей, вікон" Робочого проєкту). Втручання саме у несучу стіну Будинку вбачається і з порівняння зовнішнього вигляду Фасаду до здійснення реконструкції (фото, розміщені на Титульному аркуші та 8 аркуші Звіту, а також фото, надані позивачем разом з позовною заявою після здійснення реконструкції) з яких чітко видно, що всі 3 віконні прорізи квартири були збільшені. В наданій відповідачем проєктній документації та наявних у ній фото та схем реконструкції прямо зазначено, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 Будинку передбачає втручання саме у несучу стіну Будинку (головний фасад) шляхом збільшення віконних прорізів в тому числі з метою фактичної заміни одного з вікон на двері. Фасад Будинку відноситься саме до несуче-огороджувальних конструкцій, а отже є спільним майном Будинку конструктивна та функціональна зміна якого не можлива без згоди інших співвласників Будинку. Вказане свідчить про порушення відповідачем прав інших співвласників такого майна, зокрема і позивача. Наданий відповідачем Звіт не містить ні підписів, ні печатки ФОП ОСОБА_12 . Як вбачається з Робочого проєкту та наданого відповідачем Технічного паспорту квартири АДРЕСА_1 Будинку, вона має 3 віконні прорізи, один з яких в результаті реконструкції змінює функціональне та експлуатаційне призначення на двірний проріз. В даному випадку відповідач здійснює реконструкцією саме квартири АДРЕСА_1 в межах якої втручається у цілісність Фасаду, що додатковий раз свідчить про здійснення реконструкції в тому числі і такого Фасаду. Положення п. 1.4.5 Правил утримання будинків встановлюють певні вимоги до перепланування саме з урахуванням тих випадків, коли таке перепланування тягне за собою втручання у права інших власників та співвласників, зокрема у випадку втручання у спільне майно, а ст. 152 ЖК України регулює виключно випадки перепланування, які не передбачають втручання в несучі конструкції. Жодних суперечностей між вказаними нормами немає, адже кожна з норм регулює різні випадки здійснення перепланування. Будь-яке втручання у несучі конструкції Будинку зачіпає права співвласників Будинку, оскільки такі конструкції є їх спільною сумісною власністю, а отже будь-які зміни у Фасаді потребують погодження з іншими співвласниками. Лист КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду

Дніпровського району м. Києва" не містить згоди на здійснення реконструкції, що передбачає втручання у несучі конструкції Будинку, а передбачає лише згоду на розробку проєктно-кошторисної документації на реконструкцію квартири АДРЕСА_1 також не передбачають надання відповідачу права на розширення віконних прорізів квартири АДРЕСА_1 шляхом втручання та демонтажу частини несучої стіни. КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" не є ні балансоутримувачем, ні співвласником Будинку, а отже не може надавати будь-якої згоди на втручання у цілісність його майна. На даний момент норми законодавства України не передбачають взагалі такого поняття як "балансоутримувач будинку". Враховуючи, що від імені співвласників Будинку не було укладено договір на управління Будинком, то відповідно Типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 № 529, продовжує діяти на тих самих умовах, на яких він діяв до моменту вступу в дію Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Як наслідок, КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" наразі лише виконує функції управителя Будинку на підставі Типового договору, а отже має лише обмежене коло повноважень, визначених Типовим договором та Законом України "Про житлово-комунальні послуги". Вказане свідчить про відсутність у КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" будь-яких прав на розпорядження спільним майном Будинку та надання згоди на втручання у його цілісність. Норми законодавства встановлюють лише порядок дій органів державного архітектурно-будівельного контролю з метою припинення права на виконання будівельних робіт та не містять положень, які б передбачали, що з відповідним позовом до суду мають право звертатися лише вказані органи. Заявлений позивачем спосіб судового захисту шляхом припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.12.2023 № КВ 05l23l207433, не суперечить нормам законодавства, відповідає ч. 2 ст. 16 ЦК України та покликаний забезпечити ефективне відновлення порушених прав позивача. Третя особа у справі може ініціювати в судовому порядку питання припинення права на виконання будівельних робіт лише за результатами проведеної перевірки на об`єкті будівництва, однак Департамент ДАБК немає можливості провести перевірку у зв`язку з тим, що п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану. Відповідно єдиним можливим та ефективним способом захисту порушених прав позивача залишається самостійне звернення до суду з відповідними позовними вимогами. Відповідачем під час розробки проєктної документації та здійсненні будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 не дотримано вимог п. 5 МУО (щодо отримання згоди співвласників Будинку), а також будівельних норм і правил, щодо вимог до втручання у несучі конструкції Будинку. Як наслідок, відповідна проєктна документація не може вважатися належним чином затвердженою, а також є такою, що розроблена з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Все вище вказане свідчить про те, що Об`єкт будівництва є самочинним, що дає підстави для припинення судом права відповідача на виконання будівельних робіт на підставі Повідомлення. Відповідач, який допустив порушення прав співвласників Будинку, зокрема й позивача, в результаті самовільного втручання і порушення спільного майна, зобов`язаний відновити становище, що існувало до порушення шляхом приведення Фасаду Будинку у попередній стан.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх зв`язку і сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка є власницею квартири АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.06.2019 року (Т. 1, а.с. 18-19).

Судом встановлено, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 19.09.2023 року (Т. 1, а.с. 19-21).

За змістом листа Київської міської військової адміністрації від 07.03.2024 року: Відповідно до пункту 15.4.1 Правил Благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 року №1051/1051, Департамент територіального контролю міста Києві виконавчого органу КМР (КМДА) 09.02.2024 року видав контрольну карту № НОМЕР_2 на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з реконструкцією квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу за адресою: АДРЕСА_1 . Замовник та виконавець робіт - фізична особа, термін дії контрольної картки - до 09.03.2024 року. Контрольну картку видано на підставі таких документів: листа-звернення від 07.02.2024 року №064/1718; витягу з Державного реєстру речових прав; витягу з Реєстру будівельної діяльності ЄДЕССБ (повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 07.12.2023 року №КВ33); містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва МU01:1975-9288-2970-7868 №740 від 24.10.2023; листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» від 27.11.2023 №103/45-3907; фотофіксації. За інформацією КП «Київблагоустрій» виконавчого органу КМР (КМДА), під час обстеження виявлено, що робіт за цією адресою не розпочато. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу КМР (КМДА) зареєстрував замовникові будівництва, фізичній особі, повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу, та пандуса/підйомника, за адресою: АДРЕСА_1 » від 13.12.2023 №КВ33 (Т. 1, а.с. 22).

Згідно Містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкцією квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу за адресою: АДРЕСА_1 », затверджених наказом Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) №740 від 24.10.2023 року, планувальні обмеження: Урахувати законні інтереси та вимоги власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва, згідно зі ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування». Майново-правові питання вирішити у встановленому законодавством порядку. До початку проектування отримати згоду балансоутримувача (управителя, ОСББ тощо) житлового будинку, власників, співвласників приміщень, інтереси яких зачіпаються, власника або користувача земельної ділянки на наміри щодо влаштування вхідної групи та її елементів, на порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи. Елементи вхідної групи (сходи) проектувати та виконати з легких конструкцій консольного типу без влаштування фундаментів та зайняття земельної ділянки. Рівень покрівлі (навісу, козирьку) не повинен перевищувати позначку підлоги вище розташованих приміщень основної частини будинку. Архітектурне рішення вхідної групи запроектувати з урахуванням стилістичних особливостей будинку. Передбачити реконструкцію на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, отримати технічний висновок про можливість реконструкції. Під`їзд до об`єкта передбачити з врахуванням існуючої пішохідно-транспортної схеми обслуговування житлового будинку, не порушуючи умов експлуатації прибудинкової території. Передбачити місця паркування автомобілів в нормативній кількості в межах радіусу досяжності об`єкта за погодженням з власником (користувачем) земельної ділянки. При проектування забезпечити збереження умов експлуатації житлових та нежитлових приміщень будинку та прибудинкової території. Врахувати вимоги п.п. 4.9, 5.40 ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення». Виконати вимоги ДБН В. 2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення». За необхідності передбачити місце для розміщення реклами відповідно до ЗУ «Про рекламу». Проекту документацію розробляти та затверджувати відповідно до положень ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про благоустрій населених пунктів», «Про рекламу», «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», порядку розроблення проектної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства и від 16.05.2011 року №45, Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постанову КМУ від 11.05.2011 №560, постанови КМУ від 25.05.2011 №559 «Про містобудівний кадастр», Державного класифікатора будівель і споруд ДК 018-2020, ДБН А.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій», ДБН В.1.2-7:2021 «Основні вимоги до будівель і споруд. Пожежна безпека», ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», ДБН В.2.2-9:2018 «Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди. Основні положення», ДБН В.1.2-14:2018 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд», ДБН Б.2.2-5:2011 «Благоустрій територій», ДСП №173-96 «Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів», ДСТУ. Н Б Б.2.2-7:2013 «Настанова з улаштування контейнерних майданчиків», ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення», та інших будівельних норм і правил (Т. 1, а.с. 23-26).

На підтвердження позовних вимог позивачкою додано до свого позову фотографії зовнішнього вигляду квартири відповідача до та після початку будівельних робіт з реконструкції (Т. 1, а.с. 35-36, 38-42).

За змістом акту проведення натурального обстеження багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , під`їзд 4 від 17.04.2024 року, складеного п`ятьма мешканцями будинку із залученням майстра т/д ЖЕД-408 Дніпровського району: в результаті натурального обстеження багатоквартирного будинку встановлено факт пошкодження несуче-огороджувальних конструкцій будинку, а саме фасаду будинку в межах розташування квартири АДРЕСА_1 розташована на 1 поверсі багатоквартирного будинку. На головний фасад виходять три вікна квартири АДРЕСА_1 , поруч вхід у під`їзд АДРЕСА_1 . Шляхом демонтажу зруйновані фрагменти головної несучо-опорної фасадної стіни; збільшено розмір трьох віконних отворів та встановлено 2 вітражних вікна та 1 двері, з метою подальшого влаштування вхідної групи; зазначені роботи проводились надпотужним будівельним інструментом ударного типу, що не рекомендовано для конструкцій з цегли; головна опорно-несуча фасадна стіна в межах кв. 61 утеплена, що не дозволяє виявити можливе утворення тріщин та деформаційних пошкоджень, з метою запобігти подальшій руйнації фасадної стіни; власнику кв. АДРЕСА_1 неодноразово було виписано та вручені приписи ЖЕД-408 щодо ненадання проектної документації (09.02, 16.02, 20.02, 19.03.2024); співвласники будинку категорично проти проведення робіт з руйнування фасаду та не надавали згоду на реконструкцію і встановлення вхідної групи; перед головною фасадною стіною в межах усього будинку і зокрема кв. АДРЕСА_1 розташована прибудинкова територія з квітниками, кущами, деревами, газоном, за якими доглядають співвласники будинку (Т. 1, а.с. 37).

Згідно приписів ЖЕД-408 на адресу власника квартири АДРЕСА_1 від 09.02.2024 та від 19.03.2024 року, ЖЕД-408 вимагав надання дозвільної документації на перепланування квартири (Т. 1, а.с. 43).

16.02.2024 та 20.02.2024 ЖЕД-408 складені акти за зверненнями мешканців будинку щодо гучних ремонтних робіт в кв. АДРЕСА_1 згідно яких, при комісійних обстеженнях встановлено, що ремонтні роботи в квартирі не проводились, двері в квартиру ніхто не відкрив (Т. 1, а.с. 44).

Убачається, що мешканці будинку АДРЕСА_1 неодноразово звертались до органів поліції з приводу законності проведення власником кв. АДРЕСА_1 будівельних робіт та їх гучності (Т. 1, а.с. 45-48).

За змістом протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 13.10.2019 року, збори вирішили не надавати згоди на переведення житлових приміщень будинку в нежитлові, на пов`язані з цим реконструкції, на проектне рішення влаштування вхідних груп, зміну фасаду будинку та на порушення благоустрою для влаштування вхідних груп та їх елементів, зокрема для власників квартири АДРЕСА_8 (Т. 1, а.с. 48-50).

За змістом протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 13.04.2024 року, збори вирішили не надавати згоди співвласнику будинку власнику квартири АДРЕСА_1 на пошкодження несуче-огороджувальних конструкцій будинку, а саме фасаду в межах розташування його квартири, та влаштування вхідної групи консольного типу (Т. 1, а.с. 51-53).

За інформацією щодо визначення думки мешканців буд. АДРЕСА_1 від 13.02.2024 року, переважна кількість мешканців виразилась проти встановлення вхідної групи на фасаді будинку шляхом його руйнування (Т. 1, а.с. 54-55).

Відповідно до листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 12.03.2024 року, Департамент не видавав дозвіл на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , а лише зареєстрував замовникові будівництва повідомлення про початок виконання будівельних робіт (Т. 1, а.с. 56).

Згідно листа Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 08.04.2024 року, Департамент зареєстрував замовникові будівництва повідомлення про початок виконання будівельних робіт, при цьому постановою КМУ від 13.03.2022 року №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану (Т. 1, а.с. 58).

За змістом листа Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 11.03.2024 року, згідно інформації КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» власник квартири АДРЕСА_1 комісію структурного підрозділу для обстеження приміщень не допустив, про що складено відповідний акт та видано припис (Т. 1, а.с. 60).

У листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу КМР (КМДА) від 02.04.2024 зазначено, що згідно з даними електронної бази документообігу Департаменту, даними Міської інформаційно-аналітичної системи забезпечення містобудівної діяльності «Містобудівний кадастр м. Києва» та Реєстру будівельної діяльності, замовнику будівництва ОСОБА_2 надано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта реконструкції квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 , затверджені наказом Департаменту від 24.10.2023 №740, реєстраційний номер в ЄДЕССБ МU01:1975-9288-2970-7868 Редакція №2 (Т. 1, а.с. 60-61, 27-34).

У матеріалах справи наявний Робочий проект «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштування вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 », у якому вказано, що він розроблений у відповідності з діючими нормами та правилами будівництва та протипожежної безпеки, і забезпечує безпечну експлуатацію споруди (Т. 1, а.с. 143-145).

За змістом витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічне обстеження Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, загальний технічний стан будівельних конструкцій квартири АДРЕСА_1 , оцінюється як задовільний (2). Проектна несуча здатність та експлуатаційна придатність основних конструктивних елементів, у тому числі несучих стін і конструкцій перекриття - підтверджені. Можливість реконструкції квартири із влаштуванням вхідної групи шляхом втручання у несучу конструкцію зовнішньої стіни по осі «А» демонтажем підвіконного блоку віконного отвору приміщення №5 з метою влаштування проходу з боку Головного фасаду будинку - підтверджена. Дані втручання не призведуть до зміни конструктивної схеми, зменшення міцності, стійкості будинку в цілому та квартири АДРЕСА_1 (Т. 1, а.с. 164-167).

У матеріалах справи наявний Звіт за результатами технічного обстеження стану будівельних конструкцій кв. АДРЕСА_1 у зв`язку з реконструкцією під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу пандуса/підйомника, в якому, зокрема вказано, що несучі стіни будівлі у межах квартири розташовані по зовнішніх осях «А» і «В», а також внутрішніх «Б» (поздовжня) і «2» (сходова клітина). При умові дотримання рекомендацій щодо технології виконання демонтажних робіт вимоги щодо забезпечення необхідного рівня надійності, довговічності та можливості безпечної експлуатації несучих конструктивних елементів і будівлі в цілому будуть забезпечені. Рекомендації щодо реконструкції: всі роботи з реконструкції проводити відповідно до окремо розробленого проекту виконання робіт; демонтажні роботи проводити із мінімальними ударними навантаженнями на елементи цегляної кладки та максимальним залучення інструментів із дисковими пилами (Т. 1, а.с. 175, 189).

Відповідно до листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» від 27.11.2023 на адресу відповідача, комунальне підприємство не заперечує щодо розробки проектно-кошторисної документації та виконання робіт з влаштування вхідної групи та її елементів в зв`язку з реконструкцією квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 (Т. 1, а.с. 215).

Департаментом територіального контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА) відповідачу видано контрольну картку № НОМЕР_2 . Заявлений термін виконання робіт 09.02.2024 - 09.03.2024 (Т. 2, а.с. 34-36).

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом ст.ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно ст. 13 Конституції України, кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

За положеннями ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (ст. 321 ЦК України).

Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом (ст. 355 ЦК України).

Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом (ст. 368 ЦК України).

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом (ст. 369 ЦК України).

За змістом ст.ст. 379, 382 ЦК України, житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. Квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ст. 386 ЦК України).

За змістом ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»: 1) багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. 4) прибудинкова територія - територія навколо багатоквартирного будинку, визначена на підставі відповідної містобудівної та землевпорядної документації, у межах земельної ділянки, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди, що необхідна для обслуговування багатоквартирного будинку та задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників (співвласників та наймачів (орендарів) квартир, а також нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку; 5) співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; 6) спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія; 8) управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників (ст.ст. 5, 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

Статтею 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що співвласники зобов`язані: використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; виконувати рішення зборів співвласників; забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника.

За змістом ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним; проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт. Рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які після прийняття таких рішень набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення.

Згідно п. 3.7. ДБН В.2.6-33:2018 «Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги до проектування», конструкція зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією - це конструкція, що включає несучу частину стіни та комплект теплової ізоляції, яка призначена для забезпечення нормативних значень теплотехнічних показників стінових конструкцій, захисту будівель і споруд від впливу навколишнього середовища, забезпечення нормативного мікроклімату будівель і споруд та надання фасадам будівель і споруд привабливого естетичного вигляду.

Згідно п. 3.12 ДБН В.2.6-31:2021 «Теплова ізоляція та енергоефективність будівель», зовнішні стінові огороджувальні конструкції - це сукупність непрозорих огороджувальних конструкцій всього будинку, що створюють фасад та характеризуються спільними ознаками призначення, виконують однакові функції та для яких нормується приведений опір теплопередачі. При цьому зовнішні стінові огороджувальні конструкції можуть складатись з ділянок, що мають різний конструктивний склад.

За змістом п. 1 листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 N22-22/3622/0/6-10, поняття "несучі, огороджувальні або сполучені (несуче-огороджувальні) конструкції" нормативно-правовими актами не визначено. Терміни "несучі конструкції", "огороджувальні конструкції" застосовуються у багатьох нормативних документах (ДБН 13.2.6-31:2006 "Теплова ізоляція будівель", ДБН В.2.6-33:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги до проектування, улаштування та експлуатації" тощо). Згідно з уставленою практикою, несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу. Огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо.

Із наведеного слідує, що зовнішня стіна багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю всіх власників квартир будинку і відповідно розпорядження цим майном має відбуватись за згодою співвласників, тобто за рішенням зборів співвласників спільного сумісного майна багатоквартирного будинку.

Суд не приймає до уваги посилання сторони відповідача на те, що у даному випадку права позивачки не порушено, оскільки позивачка є власником квартири у багатоповерховому будинку, а відповідно є співвласником спільного майна цього будинку і має право на участь у прийнятті рішення щодо розпорядження спільним майном. При цьому, відповідач не отримував згоди співвласників спільного майна у будинку на здійснення втручання у зовнішню стіну будинку, а тому є порушеними права позивачки, як співвласника майна, на управління і розпорядження суспільною сумісною власністю.

Фасадна стіна будинку є огороджувальною та несуче - огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси, у тому числі позивачки.

Оскільки фасадна стіна будинку є одночасно спільною власністю як всіх мешканців будинку, порушення експлуатації фасадної стіни будівлі порушує права всіх мешканців будинку, в тому числі і позивача, квартира якого розташована поруч та є порушенням вимог п. 5 Містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва від 24.10.2023 №740, а саме: не отримано згоду співвласників, інтереси яких зачіпаються.

За таких обставин вимоги позивачки щодо зобов`язання відповідача за власний рахунок привести несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку до попереднього стану є законними та такими, що відповідають способам захисту цивільних прав та інтересів, які визначені у ст. 16 ЦК України, зокрема щодо відновлення становища, яке існувало до порушення.

Посилання сторони відповідача на положення ст. 152 ЖК України є безпідставними, оскільки в даному випадку будівельними роботами здійснюється втручання в несучі конструкції будинку, які є спільним майном всіх власників приміщень багатоквартирного будинку.

За змістом ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

При цьому ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Отже, чинним законодавством передбачено припинення права виконання будівельних робіт відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення.

Крім того, положеннями ст. 16 ЦК України визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

У даному випадку припинення права відповідача на виконання будівельних робіт за рішення суду є ефективним способом захисту прав та інтересів позивача, оскільки Департамент ДАБК на теперішній час не має права проводити планові та позапланові перевірки з державного контролю (нагляду) в зв`язку з дією постанови Кабінету Міністрів України №303 від 13.03.2022 року, результати яких давали б Департаменту право звернення до суду, а крім того, даний спір стосується саме прав та інтересів співвласника багатоквартирного будинку - позивача у справі, і підстави позову стосуються відсутності згоди співвласників майна на розпорядження ним відповідачем.

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивачки судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду та половину судового збору сплаченого за подання заяви про забезпечення позову, оскільки заява сторони позивача про забезпечення позову була задоволена частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2. 4, 5, 12, 13, 76-82, 89, 141, 178, 258-260, 263-265, 273, 275, 279, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 316, 317, 319, 321, 355, 368, 369, 379, 382, 383, 386 ЦК України, Законами України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», «Про регулювання містобудівної діяльності», суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про припинення права та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Припинити право ОСОБА_2 на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: АДРЕСА_1 ", набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.12.2023 №КВ 05l23l207433, зареєстрованого Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА)

Зобов`язати ОСОБА_2 за власний рахунок привести несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку АДРЕСА_1 з боку квартири АДРЕСА_1 до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду будинку (проектна документація здачі будинку до експлуатації 1963 року) шляхом: демонтажу встановлених двох вікон і одних дверей та відновлення попередніх розміром трьох вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору у загальному розмірі 2240 (дві тисячі двісті сорок) грн. 72 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Текст рішення складений 19.05.2025 року.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_3 );

Відповідач - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_10 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Суддя -