КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ОДЕСИ
Провадження № 2-з/947/161/25
УХВАЛА

21.05.2025 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі у залі суду в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гузь Григорія Васильовича про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

16.04.2025 року до Київського районного суду м. Одеси в електронній формі через підсистему Електронний суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, в якій позивачка просить суд:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 90/300 домоволодіння АДРЕСА_1 , що складається з житлових будинків літ. Б, И та надвірних споруд літ. М, П, С, Ю, що складає 2/3 частину в жилому будинку И, який складається з: 2-1 коридор 6,9 м2.; 2-2 житлова 8,0 м2; 2-3 - котельна 2,5 м2; 2-4 - санвузол 6,1 м2; 2-5 - житлова 13,6 м2; 2-6 житлова 8,0 м2; 2-7 житлова 6,7 м2, загальною площею 57,4 м2, житловою площею 28,3 м2; 1/3 сараю П; 2/9 сараю «Ю»; 2/9 огорожі №1-4; 2/9 мостіння І, згідно з довідкою про розрахунок часток КП ОМБТІ та РОН від 26 жовтня 2012 року в порядку перерахунку часток в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову було розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою суду від 17.04.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху.

21.04.2025 року на виконання ухвали суду представником позивача надано до суду заяву про усунення недоліків разом з квитанцією про доплату судового збору.

Дослідивши подані до суду документи, суддею встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, позивачем виконані вимоги ухвали суду від 17.04.2025 року, підстави для залишення позовної заяви без руху або відмови у відкритті провадження, визначених у ст. 185, 186 ЦПК України, відсутні.

Справа підсудна Київському районному суду міста Одеси.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 24.04.2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання з повідомленням сторін по справі.

22.04.2025 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому представник позивача просить суд витребувати Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином засвідчену копію спадкової справи №9/2022, заведену до майна померлого ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача вказує, що витребування заявлених доказів є необхідним для встановлення усіх обставин справи та буде сприяти повному, всебічному та об`єктивному розгляду справи.

У підготовче судове засідання 21.05.2025 року учасники справи не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином.

Однак, від представника позивача 21.05.2025 року до суду надійшла заява про підтримання вказаного клопотання та його розгляд за відсутності позивача.

Інші учасники справи про причини неявки суд не повідомили.

Приймаючи викладене, судом було ухвалено здійснити розгляд клопотання представника позивача про витребування доказів у підготовчому судовому засіданні 21.05.2025 року за відсутності учасників справи.

Дослідивши подане до суду клопотання, оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Приймаючи предмет та підстави позову, суд вважає, що заявлені до витребування докази стосуються предмету спору та входять до предмета доказування в даній справі.

Судом враховується, що заявлені до витребування докази належать до інформації з обмеженим доступом, а їх надання можливе виключно у передбачених законом випадках, що свідчить про наявні у сторони позивача складнощі у самостійному отриманні заявленого до витребування доказу.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Судом враховується, що мета процесуального механізму витребування доказів є допомогти сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно, що підтверджується обов`язком особи, яка заявляє клопотання про витребування доказів, долучити до нього відомості про неможливість отримання таких доказів особисто.

При цьому Європейський суд зауважив, що національні суди, застосовуючи процесуальні норми, повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

З урахуванням вищевикладеного, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі, оскільки докази, які просять витребувати сторона позивача стосується предмету спору, є необхідним для ухвалення законного та обґрунтованого рішення по даній справі, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим до задоволення шляхом витребування належним чином завірених копій доказів.

Частиною 11 статі 84 ЦПК України визначено, зокрема, що в ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Враховуючи наведене, суд покладає витрати, пов`язані з витребуванням доказів по цьому судовому рішенні, у разі їх наявності, на заявника клопотання ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гузь Григорія Васильовича про витребування доказів задовольнити.

Витребувати з Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином засвідчену копію спадкової справи №9/2022, заведену до майна померлого ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витрати пов`язані з виконанням ухвали суду покласти на ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Копію ухвали для виконання направити до Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі.

Роз`яснити суб`єкту виконання ухвали суду, що у разі неможливості подати витребувані докази до суду, необхідно повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий Калініченко Л. В.