Справа № 284/206/25
У Х В А Л А

23.05.2025 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець А.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації і відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації і відшкодування моральної шкоди.

Вирішуючи питання відкриття провадження встановлено, що зазначена позовна заява не відповідає в повній мірі вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Так, відповідно до положень ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити серед інших відомостей і повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, в ч. 4 ст. 177 ЦПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового бору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розміри судового збору визначено нормами Закону України «Про судовий збір» із врахуванням змін та доповнень.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами розмір судового збору становить за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме: позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб станом на 1 січня 2025 року становить 3028 грн. 00 коп..

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (про визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію інформацію та про зобов`язання спростувати поширену недостовірну інформацію), а також одну вимогу майнового характеру (про стягнення моральної шкоди).

Тобто, при поданні позовної заяви до суду за двома позовними вимогами немайнового характеру підлягав до сплати судовий збір у розмірі 2422 грн. 40 коп. (по 1211 грн. 20 коп. за кожну вимогу). За позовну ж вимогу про відшкодування моральної шкоди в розмірі 20000 грн. підлягав до сплати судовий збір у розмірі 3028 грн. 00 коп.. Усього позивач повинен був сплатити 5450 грн. 40 коп. (1211,20 + 1211,20 + 3028 = 5450 грн. 40 коп.) судового збору.

Однак, до матеріалів позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі лише 1211 грн. 20 коп., що не відповідає встановленим Законом ставкам судового збору. Будь-якого документу про наявність підстав для звільнення особи від сплати судового збору не надано.

Таким чином, позивач при зверненні до суду із даним позовом має доплатити судовий збір в сумі 4239 грн. 20 коп. та надати суду оригінали квитанції, що передбачено нормами ЦПК України.

Згідно частин 4, 5 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Копії письмових доказів мають бути засвідчені відповідно до вимог п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Проте, долучені до позовної заяви копії документів не засвідчені позивачем належним чином у повному обсязі.

Поряд з тим, слід зазначити, що ч. 5 ст. 177 ЦПК України визначено обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Готуючи офіційні документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами та державними стандартами. Безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

Вимоги до оформлювання документів викладено в Державній уніфікованій системі документації ДСТУ 4163-2020, що затверджено наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144.

Проте, позивачем до позовної заяви додано копії листа Народицької селищної ради Житомирської області від 13.03.2025 №01-16/747, що викладений в дуже низькій якості та є не читабельним по причині не розбірливості тексту, що позбавляє суд можливості дослідити та оцінити вказаний доказ.

Окрім того, позивачем подано клопотання про витребування доказів, в якому останній просить витребувати у Народицького ліцею Народицької селищної ради протокол засідання Ради профілактики правопорушень Народицького ліцею Народицької селищної ради №4 від 29.02.2024, або належним чином завірену копію, а також довідку про відвідування навчання ОСОБА_3 , ученицею Народицького ліцею, за період з 01.12.2024 по 21.03.2025; у органу опіки та піклування Народицької селищної ради - витягу із протоколу засідання комісії з питань захисту прав дітей при Народицькій селищній раді №3 від 01.03.2024 та з відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області матеріали з приводу звернення ОСОБА_2 щодо конфлікту між ОСОБА_3 та його сином ОСОБА_4 , яке надійшло до поліції 12.12.2024, посилаючись на те, що викладені в позові доводи можуть підтвердити документи, які перебувають у розпорядженні деяких установ, що діють на території Народицької селищної об`єднаної територіальної громади. Вказані докази мають істотне значення для справи та можуть підтвердити факти неналежної поведінки відповідачки та її доньки. Він є посадовою особою органу місцевого самоврядування та не в праві особисто отримувати (витребовувати) будь-які документи (докази) від підприємств, установ та організацій, які не стосуються особисто його, а також розголошувати відомості, які стали відомі йому під час виконання службових обов`язків.

Питання щодо витребування доказів регулюється статтею 84 ЦПК України.

Так, згідно з п.п.1, 2, 3 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Позивач в своєму клопотанні зазначає, що він є посадовою особою органу місцевого самоврядування та не в праві особисто отримувати (витребовувати) будь-які документи (докази) від підприємств, установ та організацій, які не стосуються особисто його, а також розголошувати відомості, які стали відомі йому під час виконання службових обов`язків.

При цьому, позивач вказує на те, що матеріали з приводу звернення ОСОБА_2 , яке надійшло до поліції 12.12.2024, стосуються конфлікту між ОСОБА_3 та його сином ОСОБА_4 , відповідно, як законний представник неповнолітнього він має право отримання вказаних документів, водночас, доказів, які б підтверджували вжиття ним заходів для їх отримання самостійно останнім не зазначено та до матеріалів справи не долучено.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Виходячи з вищевикладеного, позовну заяву слід залишити без руху до виправлення вказаних недоліків, шляхом зазначення в позовній заяві доказів, які підтверджують обставини, викладені в позовній заяві, а також долученням оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 4239 грн. 20 коп., копії листа Народицької селищної ради Житомирської області від 13.03.2025 №01-16/747, який б відповідав вимогам до оформлювання документів, викладені в Державній уніфікованій системі документації ДСТУ 4163-2020, яку затверджено наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144; долучення до позовної заяви копій письмових доказів, засвідчених належним чином, в тому числі на підтвердження вжиття заходів щодо отримання особою, яка подає клопотання, для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Керуючись ст.185 ЦПК України суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності і ділової репутації та відшкодування моральної шкоди залишити без руху і надати позивачу строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

На ухвалу до Житомирського апеляційного суду може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А. Л. Гришковець