УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2025 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., за участю секретаря судового засідання Воловіченко Л. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки у рішенні (вступна та резолютивна частини) Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебувала вищезазначена цивільна справа.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року позов задоволено. Усунуто перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права власності квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_2 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073,60 грн.

При виготовленні повного тексту рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року було встановлено, що у резолютивній частині рішення суду (вступна та резолютивна частини) допущено описки, а саме: у другому абзаці не зазначено особу, яку необхідно виселити; у третьому абзаці зазначено неправильний розмір судового збору, що підлягає стягненню - «1 073 грн» замість правильного - «1 073,60 грн».

Суд, відповідно до частини другої статті 269 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, оскільки питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне виправити описку, допущену в резолютивній частині рішення суду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає можливим виправити описки у резолютивній частині рішення (вступна та резолютивна частини) шляхом зазначення у другому абзаці особи, яка підлягає виселенню та вважати правильною таку редакцію: «Усунути перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права власності квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_2 », а також у третьому абзаці - правильної суми судового збору, що підлягає стягненню «1 073,60 грн» замість неправильної - «1 073 грн».

Керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Виправити описку в резолютивній частині рішення (вступна та резолютивна частини) Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року, шляхом зазначення у другому абзаці особи, яка підлягає виселенню та вважати правильною таку редакцію: «Усунути перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права власності квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_2 ».

Виправити описку в резолютивній частині рішення (вступна та резолютивна частини) Солом`янського районного суду міста Києва від 24 березня 2025 року, шляхом зазначення у третьому абзаці правильної суми судового збору, що підлягає стягненню «1 073,60 грн» замість неправильної - «1 073 грн».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л. М. Ішуніна