Справа № 369/6416/23
Провадження № 2/369/623/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Лисяк К.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу № 369/6416/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Перегон Юрій Олексійович звернувся 01.05.2023 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.05.2023 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.11.2023 року постановлено залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_2 у цивільній справі № 369/6416/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів ОСОБА_3 .

Позивачу ОСОБА_1 23.09.2024 року та 24.10.2024 року було відправлено судові повістки про виклик до суду на 24.10.2024 року на 10:30 год. та 03.02.2025 року на 11:30 год. на адресу для листування, зазначену позивачем у позові: АДРЕСА_1 .

На адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшов конверт з повідомленням про вручення поштового відправлення (рекомендованого) у цивільній справі 369/6416/23, відповідно до якого, поштове відправлення з судовою повісткою від 23.09.2024 року про виклик позивача до суду на 24.10.2024 року на 10:30 год., повернуто до суду з зазначенням причини повернення: «адресат відсутній за зазначеною адресою».

На адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшов конверт з повідомленням про вручення поштового відправлення (рекомендованого) у цивільній справі 369/6416/23, відповідно до якого, поштове відправлення з судовою повісткою від 24.10.2024 року про виклик позивача до суду на 03.02.2025 року на 11:30 год., повернуто до суду з зазначенням причини повернення: «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, представник позивача адвокат Перегон Юрій Олексійович неодноразово викликався судом шляхом надіслання йому ухвал та судових повісток безпосередньо у день їх винесення до його кабінету учасника підсистеми «Електронний суд».

Отже, у судове засідання позивач та її представник повторно не з`явилися, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином і від них не надходила заява про розгляд справи за їх відсутності. Причина неявки суду не відома.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що систематична неявка до суду є зловживанням процесуальним правом з боку сторони позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, як вбачається із матеріалів справи позивач двічі не з`явилася в призначені судові засідання, будучи належним чином повідомленим про місце, дату, час проведення судових засідань, а саме: на 11:30 год. 03.02.2025 року та 10:30 год., 24.10.2024 року.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Перегон Юрій Олексійович є учасником підсистеми «Електронний суд», та отримував усі судові повістки про виклик до суду та судові документи безпосередньо у день їх винесення.

За приписами статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою .

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа судова повістка про виклик до Києво-Святошинського районного суду Київської області на 10:30 год. на 24.10.2024 року від 23.09.2024 року була надіслана представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Перегон Юрію Олексійовичу у його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 23.09.2024 року.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа судова повістка про виклик до Києво-Святошинського районного суду Київської області на 11:30 год. на 03.02.2025 року від 24.10.2024 року була надіслана представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Перегон Юрію Олексійовичу у його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 24.10.2024 року.

Також у відповідності до вимог ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відтак, оскільки представник позивача зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі суд доходить висновку, що повістки про виклик до суду вважаються врученими представникові позивача в електронній формі.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в підготовчому судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 268 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , про стягнення грошових коштів, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано: 22.05.2025 року.

Суддя: А.В. Янченко