У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Верещінської І.В., за участю секретаря судового засідання Наливайко В.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання права власності за набувальною давністю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 травня 2024 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Верещінську І.В.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 23 травня 2024 року позовну заяву залишено без руху, надано строк на усунення недоліків.

Позивачем на виконання Ухвали суду подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24 червня 2024 року за вказаною цивільною справою відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Клопотання про витребування матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_2 позивачем не заявлялось. Судом встановлено з системи Д-3, що в Солом`янському районному суді м. Києва перебуває на розгляді справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення із житлового приміщення (справа № 760/28125/24). Також ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05.03.2025 року в справі № 760/28125/24 було відмовлено в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Отрищенко Олег Іванович, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та скасування державної реєстрації спадкового майна . Зі змісту ухвал суду вбачається, що стороною у ціих справах ймовірно є спадкоємець ОСОБА_2 , про що в позовній заяві в даній справі про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю - позивачем та представником позивача не зазначено.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Нью-Йорк, США. В довідці про смерть зазначено, що матір померлого ОСОБА_6 , дружина - ОСОБА_7 .

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Частиною сьомою статті 81 ЦПК України визначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на захист жодним чином не допускає обмеження держави у виборі правових засобів і їх реалізації в ході розгляду його справи, оскільки у своїх доводах Суд виходить з теорії «рівності зброї», тобто зрівнювання сторін не за кількісними ознаками наданих повноважень, а за процесуальним статусом в ході усього процесу, в тому числі і в суді (постанова у справі «Рожков проти РФ» від 31 жовтня 2013 року). Сам принцип «рівності зброї» передбачає, що кожній зі сторін повинна бути надана розумна можливість представляти свою правову позицію, включаючи свої докази таким чином, щоб вона не була поставлена в значно менш вигідне становище, ніж інша сторона.

У рішеннях у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 року та «Ankerl v. Switzerland» від 23 жовтня 1996 року визначено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Враховуючи вищевикладене, а також, що витребувані докази мають юридичне значення для повного та об`єктивного встановлення обставин справи, підтвердження або спростування доводів сторін, інформація шодо наявності або відсутності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про необхідність витребування інформації зі спадкового реєстру відносно померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою об`єктивного та повного вирішення справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 83, 84, 177, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Зобов`язати Дев`яту Київську державну нотаріальну контору надати Солом`янському районному суду витяг із спадкового реєстру щодо наявності чи відсутності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Верещінська