УХВАЛА

20 травня 2025 року

м. Київ

справа № 289/502/23

провадження № 61-4424ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 12 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Осички», Радомишльської міської ради Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області про визначення додаткового строку для оформлення права на земельну частку (пай), визнання права на земельну частку (пай) та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 12 березня 2025 року, в якій в порядку статті 406 ЦПК України викладено заперечення проти ухвали Житомирського апеляційного суду

від 10 березня 2025 року у справі № 289/502/23.

Ухвалою Верховного Суду від 18 квітня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та визначено строк - десять днів з дня вручення заявнику копії цієї ухвали шляхом:

- надання суду уточненої касаційної скарги з визначенням в ній підстави (підстав) касаційного оскарження передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі;

- надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому судом розмірі або документів, що підтверджують підстави для відстрочення або звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, зокрема документів про розмір доходу заявника за повний попередній (2024) рік;

- зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у ОСОБА_1 в підсистемі Електронний Суд.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 18 квітня 2025 року, заявник подав уточнену касаційну скаргу, в якій зазначив, про відсутність у нього зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІКС.

Крім того, заявником подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивовано тим, що він є непрацюючою особою пенсійного віку, іншого доходу, окрім пенсії не отримує, на підтвердження чого надав відповідні докази.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відповідно до довідки про доходи № 5972 8499 0594 2247 від 29 квітня 2025 року розмір доходу ОСОБА_1 за 2024 рік становить 32 290, 00 грн.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Водночас, з огляду на майновий стан заявника, суд вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги ОСОБА_1 у справі № 289/502/23 із визначеного розміру 8 588, 80 грн

до 1 614, 00 грн, що не перевищує 5 % розміру доходу заявника за попередній 2024 рік.

За змістом частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений, в тому числі і за ініціативою суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити заявнику строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання квитанції про сплату судового збору у розмірі 1 614, 00 грн.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 127, 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Житомирського апеляційного суду від 12 березня 2025 року у справі № 289/502/23.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги на постанову Житомирського апеляційного суду

від 12 березня 2025 року у справі 289/502/23, який не може перевищувати 10 днів із дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян