Справа № 755/8254/25
Провадження №2/755/7277/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"19" травня 2025 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності, -

в с т а н о в и в:

07.05.2025 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності. Ціна позову не визначена.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд:

«1. Виділити в натурі частки наступних нежитлових будівель із спільної часткової власності ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК»:

- нежитлової будівлі, загальною площею 73,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

- нежилих приміщень на 1-ому поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , загальною площею 325,8 кв.м., що складає 15/100 частин (від нежилого будинку, загальною площею 2227,4 кв.м.), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

частина нежитлових з №1 по №11 (групи №15) (в літ. А), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 193,6 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі;

частини нежилого приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 367,5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, - шляхом її поділу на два приміщення, виділивши кожному співвласнику його частину в натурі.

Стягнути з відповідача, понесені позивачем судові витрати.»

Одночасно з позовною заявою позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову.

13.05.2024 року позовна заява передана у провадження судді Коваленко І.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

13.05.2024 року заяву про забезпечення позову передано у провадження судді Коваленко І.В. у відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

15.05.2025 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у задоволені заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності, - відмовлено.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вивчивши позовну заяву з додатками, встановлено, що вона не відповідає вимогам встановленим ЦПК України з наступних підстав.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

По даній справі позивач звернулась за захистом, на її думку, порушеного її права, як власника частини нежитлової будівлі, загальною площею 73,5 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000; частини нежилих приміщень на 1-му поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , загальною площею 221 кв.м, приміщення 36, загальною площею 104,8 кв.м.: приміщення 1 п.л. - 36, 8 кв.м., приміщення 2 пл. - 27,1 кв.м., приміщення 3 пл. - 4,1 кв.м., приміщення 4 пл. - 1 кв.м., приміщення 5 пл. 1,9 кв.м., приміщення 6 пл. - 1,2 кв.м., приміщення 7 п.л. - 23,5 кв.м, приміщення 8 пл.- 4,2 кв.м., приміщення 9 пл. - 1 кв.м., приміщення 10 пл. - 4 кв.м. Загальна площа приміщень 325,8 кв.м., що складає 15/100 частин (від нежилого будинку, загальною площею 2227,4 кв.м), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00; частини нежитлових з №1 по №11 (групи №15) (в літ. А), має загальну площу 193,6 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00; частина нежилого приміщення. Опис: 14/100 частин нежилого приміщення - магазин, яке розташоване на І поверсі в будинку під АДРЕСА_1 , а саме: підвал: приміщення 1 пл. - 13,1 кв.м., приміщення 3 пл. -23,7 кв.м., приміщення 6 пл. - 15.3 кв.м., приміщення 7 пл. - 16,0 кв.м., приміщення 8 пл. - 23,7 кв.м, частина приміщення 2 пл. - 20,0 кв.м. (приміщення 2 заг. пл. - 20,8 кв.м.). Всього по підвалу пл. -111,8 кв.м. 1-й поверх: приміщення 1 пл. - 6.8 кв.м., приміщення 2 пл. - 89,2 кв.м., приміщення 3 пл. - 32,2 кв.м., приміщення 4 пл - 6,8 кв.м., приміщення 5 пл. - 2,0 кв.м., приміщення 6 пл. - 3,4 кв.м., приміщення 7 пл. - 1,3 кв.м., приміщення 10 пл. - 16,1 кв.м. - приміщення 11 пл. - 9,1 кв.м., приміщення 12 пл. - 2,8 кв.м., приміщення 13 пл. - 5,8 кв.м., приміщення 14 пл. - 11,0 приміщення 15 пл. - 6,2 кв.м., приміщення 16 пл. - 49,8 кв.м. МЗК: приміщення 9 пл. - 2,5 кв.м., приміщення 10 пл. -10,7 кв.м. Всього по I-му поверху пл - 255,5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00.

Позивач посилається на наявність протиріч у неї з іншим співвласником 1/2 частини вищевказаного нерухомого майна - Товариством з обмеженою відповідальністю «Магік» щодо умов передачі вказаного майна в оренду, а також визначення ціни оренди. На думку позивача, визначальним для вирішення витання щодо виділу чи поділу нерухомого майна, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу нерухомого майна відповідно до часток співвласників. У свою чергу технічна можливість виділу нерухомого майна, яке перебуває в спільній частковій власності встановлюється відповідною судовою будівельно-технічною експертизою. Проте перед проведенням такої експертизи необхідно здійснити технічну інвентаризацію об`єкту нерухомого майна з виготовленням відповідних технічних паспортів. Сторона позивача зазначає, що з метою проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна нею було укладено відповідні договори з Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та сплачено вартість її проведення, проте через системні перешкоджання зі сторони учасника ТОВ «Магік» ОСОБА_2 та директора ОСОБА_3 така технічна інвентаризація не була проведена та відповідні техпаспорта не були виготовлені. Оскільки на сьогоднішній день у позивача існують труднощі з отриманням доказів, разом з позовною заявою вона подала заяву про забезпечення позову шляхом призначення технічної інвентаризації спірних об`єктів нерухомого майна з виготовленням їх технічних паспортів. Остаточні позовні вимоги щодо поділу спірних об`єктів нерухомого майна (виділу в натурі), позивачем будуть сформовані після проведення відповідної технічної інвентаризації спірних об`єктів нерухомого майна та проведення відповідної судової будівельно-технічної експертизи.

На підтвердження права власності на нерухоме майно позивач надає свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 24.06.2017 року, Витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.06.2017 №90489577; від 24.06.2017 №90489501; Витяги з Державного реєстру речових прав від 26.02.2024 №367337840, від 26.02.2024 №367337910, з яких вбачається, що ОСОБА_1 набула право власності на вказане майно на підставі Актів про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, затвердженого Начальником відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції в місті Києві І.А. Подалянко 16.06.2017 у ВП НОМЕР_1, про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Інною Леонтіївною були видані відповідні Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.

Відповідно до вимог статей 355 та 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Згідно вимог ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 року №488 затверджено Порядок проведення технічної інвентаризації.

Відповідно до пункту 5 Загальних положень Порядку проведення технічної інвентаризації, технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться виконавцем у випадках, передбачених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до вимог цього Порядку, будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Технічна інвентаризація поділяється на первинну або повторну.

Первинною є технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна, яка проводиться вперше.

Повторною є технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна, яка визначає зміни характеристик об`єкта нерухомого майна за певний період часу.

Технічний паспорт - це документ, що складається з текстових та графічних матеріалів, які містять інформацію про склад, фактичну площу, об`єм, технічний стан об`єкта нерухомого майна, виготовлених на підставі матеріалів технічної інвентаризації за результатами технічної інвентаризації на дату її проведення.

Разом з тим, звертаючись до суду з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності позивач не надала первинний технічний паспорт, складений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності, який видавався на підставі проведеної первинної технічної інвентаризації.

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання об`єкта (об`єктів) нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна (далі - визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу) здійснюється виконавцем. (пункт144 Порядку)

Не допускається під час визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу надання одному або кільком співвласникам лише допоміжних приміщень житлового будинку або господарських (присадибних) будівель та споруд і їх частин. (пункт 149 Порядку)

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу не здійснюється для об`єктів нерухомого майна, до складу яких входять об`єкти, побудовані без дотримання вимог законодавства у сфері будівництва. (пункт 147 Порядку)

Визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу щодо об`єкта нерухомого майна, що перебуває у спільній сумісній або спільній частковій власності, проводиться за згодою всіх співвласників. (пункт 150 Порядку)

Під час виконання робіт з визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу виконавцем аналізується склад об`єкта (об`єктів) нерухомого майна (кількість основних житлових будинків, будівель, споруд господарських (присадибних) будівель та споруд, що є приналежністю до об`єкта нерухомого майна), його характеристики та у разі, коли об`єкт (об`єкти) нерухомого майна перебуває у спільній власності та щодо нього відсутні нотаріально посвідчений договір чи рішення суду щодо порядку користування житловими будинками, господарськими (присадибними) будівлями та спорудами, беруться до уваги заяви всіх співвласників. (пункт 151 Порядку)

Під час розгляду питання щодо визначення технічної можливості поділу, об`єднання або виділу, в якому повинно бути враховано, що для надання висновку, в якому підтверджується технічна можливість поділу, об`єднання або виділу, новоутворені об`єкти повинні відповідати законодавству у сфері будівництва.

Інвентаризаційна справа формується і ведеться на кожен об`єкт нерухомого майна на весь час його існування з використанням Реєстру будівельної діяльності в електронній формі. (пункт 9 Порядку).

Враховуючи викладене, позивачу слід надати:

- первинний технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна, складений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності;

- письмову згоду Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК», як співвласника об`єкта нерухомого майна, на проведення повторної технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна, яка визначить можливі зміни характеристик об`єкта нерухомого майна;

- письмову згоду Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК», як співвласника, на проведення судовим експертом експертизи з визначення технічної можливості виділу в натурі часток об`єкта нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК»;

- надати актуальні станом на день звернення до суду відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо права власності позивача та відповідача на спірне нерухоме майно.

Наявність Витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 26.02.2024 року щодо державної реєстрації права власності ОСОБА_1 не може бути беззаперечним доказом права власності, оскільки з моменту вчинення даного правочину позивач могла розпорядитись своїм майном шляхом його відчуження.

Щодо сплати судового збору.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивач вказала, що на момент подачі позову вона не має можливості визначити ціну позову, та така буде визначена після отримання висновків стосовно вартості спірного нерухомого майна та виготовлення технічних паспортів.

Разом з тим, долучена до матеріалів позовної заяви платіжна інструкція №0.0..1 від 06.05.2025 про сплату судового збору у розмірі 15 140, грн. не містить відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір, тому вказана платіжна інструкція не може слугувати доказом належної оплати позивачем судового збору саме за позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК».

При цьому, інша інформація, яка б надавала можливість ідентифікувати, що саме за подання позовної заяви про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності, відповідачем за якою є Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК», позивачем сплачено судовий збір, відсутня, а отже суд дійшов висновку про те, що додана позивачем платіжна інструкція не є належним доказом сплати судового збору за даною позовною заявою.

Вказаний висновок підтверджено Постановою Київського апеляційного суду від 05 травня 2020 року у справі № 755/3288/20, та Постановою Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 755/3292/20.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Крім того, у ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи, ін.) та сплатити судовий збір за ставками встановленими ЗУ «Про судовий збір».

Разом із тим, у матеріалах позовної заяви відсутні належні та достатні докази, що підтверджують реальну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, що підлягає усуненню позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», установлено у 2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб: 3028 гривень.

Оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження реальної вартості майна на момент пред`явлення позову, а також зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають уточненню, суд позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

У відповідності до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, позивачу слід надати зазначені в ухвалі суду докази на підтвердження заявлених позовних вимог, а також надати докази на підтвердження реальної вартості майна на момент пред`явлення позову і виходячи з цього сплатити судовий збір, згідно з вимогами наведеного законодавства України, а у випадку, якщо на момент пред`явлення позову встановити точну ціну позову неможливо, судовий збір попередньо визначається судом у сумі 15 140,00 грн, що відповідає 5 розмірам прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідні документи, що підтверджують сплату судового збору, або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачу слід надати суду.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Дніпров.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок - №UA0026005, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Таким чином, позивачу слід привести позовну заяву у відповідність, зважаючи на наведені вище недоліки позовної заяви, визначені судом у даній ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАГІК» про виділення в натурі часток нежитлових приміщень із спільної часткової власності - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: