СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5272/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Кравченко Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

21 травня 2025 року до суду через надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2025 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 22.05.2025.

Дослідивши позовну заяву та додатки до неї, суддя дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

У позовній заяві позивач акцентує, що звертається до суду з цим позовом за правилом загальної підсудності - за адресою реєстрації відповідачки як внутрішньо переміщеної особи.

Відтак, вирішуючи питання про підсудність справи Святошинському районному суду міста Києва, суддя керується правилами загальної підсудності, передбаченими ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 24.06.2024 у справі № 554/7669/21 Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду виснувала, що положення ст. 27, 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місяця проживання або перебування фізичної особи. Тому позови, наведені у частині першій статті 27 ЦПК України, не можуть пред`являтися за фактичним місцем проживання або перебування відповідача, відмінним від зареєстрованого.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначив таке місце проживання відповідачки: АДРЕСА_1 з посиланням на довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 9320 від 26.12.2016.

Водночас згідно з відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру № 1412282 від 26.05.2025 ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально розташована в Жовтневому районі міста Луганська.

З огляду на те, що відповідачка не має зареєстрованого місця проживання у Святошинському районі міста Києва, ця справа не підсудна Святошинському районному суду міста Києва.

Вирішуючи питання про суд, до якого слід передати справу, суддя зазначає таке.

Відповідно до розпорядження від 02.09.2014 № 2710/38-14 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ змінив територіальну підсудність справ, підсудних Жовтневому районному суду міста Луганська на Троїцький районний суд Луганської області.

06 березня 2022 року Вища Рада Правосуддя ухвалила рішення № 1/0/9-22, яким змінила підсудність судових справ Троїцького районного суду Луганської області, з визначенням територіальної підсудності справ за Синельниківським міськрайонним судом Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За таких обставин, суддя доходить висновку, що справу слід передати на розгляд Синельниківському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 31, 258-261, 353-355ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу передати на розгляд Синельниківському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко