Провадження № 2/947/962/25
28.05.2025 року Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого - судді Огренич І.В.
за участю секретаря - Коростій М.В.,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить усунути перешкоди в здійсненні права власності на спадкове майно, шляхом зняття арешту з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , накладеного постановою б/н, 10.10.2001, Київським РВ ДВС управління юстиції в м.Одесі, реєстраційний номер обтяження: 8170079. При цьому позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 та після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 . Однак, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про права на спадщину за законом, оскільки постановою б/н, 10.10.2001, Київського РВ ДВС управління юстиції в м.Одесі на спірну частину квартиру накладено арешт. Враховуючи неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в іншій спосіб захистити своє порушене право не може, він вимушений звернутись до суду з даним позовом.
Представник ОСОБА_1 адвокат Дубровська Г.В. до судового засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала.
Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Відповідачка у судове засідання не з`явилась, повідомлялась, про причини неявки суд не сповістила.
3-ті особи: представник Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), представник Першої Одеської нотаріальної контори у судове засідання не з`явились, сповіщались.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Як встановлено у судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, актовий запис №1257 від 31.01.2022 відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: 1/3 частину квартири АДРЕСА_3 .
ОСОБА_1 , який є сином та спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 у встановлений законом строк звернувся до Київської державної нотаріальної контори у м.Одеса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері та постановою від 19.03.2025 позивачу було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, в зв`язку із тим, що на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_3 накладено арешт.
Постановою від 10.10.2001 Київського РВ ДВС управління юстиції в м.Одесі накладено арешт на 1/3 частину квартири АДРЕСА_3 , на підставі ухвали Київського райсуду від 04.10.2001.
Відповіддю заступника голови Київського районного суду м.Одеси Петренко В.С. від 19.08.2024 позивача повідомлено, що перевіркою алфавітних покажчиків за 2001 рік встановлено, що в провадженні суду перебувала цивільна справа 2-3250/2001 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 . За закінченням терміну зберігання матеріали цивільної справи було знищено. Ухвала від 04.10 2001 року в архіві суду не знайдено.
Згідно автоматизованої системи виконавчих проваджень Міністерства юстиції, виконавчі провадження з боржником - ОСОБА_3 , відсутні.
Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року № 1404-VIIIі підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності -суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.
Згідно ч. 5 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
На підставі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини.
Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч. 1ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч. 1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 2 п. 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.
Статтею 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При таких обставинах суд вважає, позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 12,13, 76-83, 263-265, 273, 274-279, 280-289, 354-355 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Зняти арешт з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , накладеного постановою б/н, 10.10.2001, Київським РВ ДВС управління юстиції в м.Одесі, реєстраційний номер обтяження: 8170079.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 3849,51 гривень.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: І. В. Огренич