Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2558/25
У Х В А Л А

21.05.2025 року м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Трагнюк В.Р., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за законом, третя особа: державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори Боричок К.В.,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за законом, третя особа: державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори Боричок К.В.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно ч. 1,ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме позовна заява не містить: відомі номерів засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (п.2); зазначення доказів, що підтверджують обставини якими позивач обґрунтовує вимоги (п. 5); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності)(п.8); до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, до позовної заяви не додано клопотання та заяви про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, тощо.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак позивач пред`являючи позов до відповідача не зазначає в чому полягають порушення, не визнання або оспорення його прав, свобод чи інтересів, відповідачем, у зв`язку з чим заявлено позов до відповідача.

Ч. 1 ст. 175 ЦПК України передбачає, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

П. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, передбачає, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення вищезазначених вимог позивачем не зазначено: наявність чи відсутність спадкоємців які мають право на обов`язкову частку в спадковому майні; про прийняття спадщини іншими спадкоємцями; докази, які підтверджують обставину зазначену в мотивах позову - час та спосіб прийняття позивачем спадщини, враховуючи час відкриття спадщини який не зазначено так і час коли померла спадкодавець.

У відповідності до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, у відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За таких обставин позивач ставлячи питання про визнання у судовому порядку права власності на майно у порядку спадкування має вказати на правові підстави звернення саме до суду з подібною вимогою, зазначити відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно.

Позивач у позові вказує, що зверталася до нотаріальної контори за прийняттям спадщини, однак докази на підтвердження цієї обставини не зазначає, як і час звернення та прийняте нотаріусом рішення.

Розмір судового збору за заявлення позовної вимоги майнового характеру встановлюється виходячи з ціни позову.

Ціна позову визначається з урахуванням ст. 176 ЦПК України. Зокрема відповідно до п. 2 ч. 1 вказаної статті, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування -вартістю майна.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

З огляду на те, що позовна заява не містить дійсну ціну позову, та відсутній звіт про оцінку майна, унеможливлює суд визначити ціну позову, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем.

Отже, позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку майна, яке є предметом позову, а також квитанцію про сплату судового збору, який в сумі буде становити 1 відсоток від вартості майна або подати документи про наявність пільг щодо сплати судового збору.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч.1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв..

Згідно положень п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовних заяв (заяв) встановлені у таких розмірах:

- позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою, - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (1211, 20 гривень).

Таким чином ціну позову щодо вимог майнового характеру слід вказати згідно грошової оцінки вартості майна на час звернення до суду, яку необхідно надати суду, а також з урахуванням визначеної вартості майна позивачу необхідно вірно сплатити судовий збір та надати оригінал квитанції про його сплату.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за законом, третя особа: державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори Боричок К.В., - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків та виконання вимог цієї ухвали протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, в противному разі заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В. Р. Трагнюк