КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-зз/947/55/25
УХВАЛА

19.05.2025 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Одесі в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката левіт Віктора Семеновича про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Одеської міської ради про перебудову об`єкту самочинного будівництва, скасування рішення, скасування реєстраційного запису та усунення перешкод у користуванні,

ВСТАНОВИВ:

17.08.2020 року ОСОБА_2 звернулась до Київського районного суду міста Одеси з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Одеської міської ради про перебудову об`єкту самочинного будівництва, скасування рішення, скасування реєстраційного запису та усунення перешкод у користуванні, в якому просить суд:

- зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_3 здійснити перебудову житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом знесення частини будівлі, яка розташована ближче ніж 6 (шість) метрів від стіни житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 для забезпечення протипожежної відстані в 6 (шість) метрів між житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 та житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 ;

- зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_3 усунути перешкоди у користуванні ОСОБА_2 своїм майном житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 , а саме усунути перешкоди в облаштуванні ОСОБА_2 мостіння земельної ділянки, довжиною 0,85 м. та підпорної стінки висотою 0,8 м. біля південної стіни житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на межі з земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати рішення Одеської міської ради від 12.12.2018 року №4119-VІІ «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки а передачу громадянам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у спільну сумісну власність земельної ділянки, площею 0,0689 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності №29757883 від 03.01.2010 року 12:23:23, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на земельну ділянку :27:002:0090, площа (га): 0,0689, державний реєстратор Буран Наталія Мирославівна, Нерубайська сільська рада Біляївського району Одеської області, Одеська обл., підстава виникнення права власності: рішення органу місцевого самоврядування, серія та номер: 4119-VІІ, видавник: Одеська міська рада;

- стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 солідарно на користь позивачки судові витрати.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним позовом було розподілено судді Коваленко О. Б.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 09.09.2020 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

У судовому засіданні, призначеному на 20.05.2021 року представником позивача подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 20.05.2021 року клопотання задоволено. Призначено по цивільній справі №947/23077/20 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз та на час проведення експертизи зупинено провадження по справі.

04.03.2025 року до суду надійшли матеріали цивільної справи №947/23077/20, разом з висновком судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України №22-4249 від 24.02.2025 року.

04.03.2025 року керівником апарату Київського районного суду міста Одеси, у зв`язку з припиненням повноважень судді Коваленко О. Б. з досягненням 65-річного віку, видано розпорядження №19 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, на підставі якого проведено повторний автоматизований розподіл судової справи та провадження №2-з/947/4/25 між суддями, відповідно до якого справу розподілено судді Калініченко Л.В., що підтверджується протоколом від 04.03.2025 року.

Вказані матеріали справи передані головуючому судді 05.03.2025 року.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси Калініченко Л.В. від 10.03.2025 року справу за вказаною позовною заявою, провадження в якій зупинено, прийнято до свого провадження.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10.03.2025 року поновлено провадження по справі №947/23077/20, розгляд справи продовжено в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

10.04.2025 року до суду в електронній формі через систему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката левіт Віктора Семеновича надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20.

В обґрунтування клопотання представник посилається на те, що між сторонами виник спір з приводу будівництва відповідачками житлового будинку на земельній ділянці, яка межує з ділянкою позивачки. За твердженням позивачки, порушення її прав з боку відповідачів полягає у будівництві ними будинку із порушенням протипожежної відстані між будівлями, яка на її думку має складати не менше 6 метрів, на підставі чого вважає що будинок відповідачів підлягає перебудові шляхом його часткового знесення. На підтвердження своїх вимог позивачкою надано висновок судового експерта №139/20 від 20.08.2020 року, у якому зазначено, що будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , відносно вже існуючої забудови, виконується з порушенням державних будівельних та протипожежних норм і правил.

Представник відповідачки вказує, що саме на підставі вказаних доводів і наданого до позову висновку експертизи, за заявою позивачки, судом 10.09.2020 року постановлено ухвалу про вжиття заходів забезпечення даного позову шляхом встановлення заборони ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам здійснювати підготовчі та будівельні роботи з будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , які здійснюються на земельній ділянці площею 0,0689 га, кадастровий номер :27:002:0090.

Разом з тим, як вказує представник, зі сторони відповідача надано відзив на позовну заяву та додатки, з яких вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 будівництво вказаного житлового будинку на земельній ділянці було розпочато на підставі розробленої у встановленому законом порядку проектної документації та на підставі будівельного паспорту, виданого Департаментом архітектури і містобудування Одеської міської ради за реєстраційним № 01-07/399 від 24.10.2019 року. На підставі вказаного будівельного паспорту в Управлінні ДАБК Одеської міської ради зареєстровано Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД 93. Наведені дозвільні документи є чинними. Рішення про їх скасування органами, якими вони видані відсутні. Таким чином, представник вказує, що відповідачки почали виконання будівельних робіт у законний спосіб.

Крім того, як зазначає представник відповідачки, у зв`язку із виниклим судовим спором, до ОФ ДП "ДЕРЖАВНИЙ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ ТА ПРОЕКТНО-ВИШУКУВАЛЬНИЙ ІНСТИТУТ "НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ" було спрямовано заяву про надання висновку з наступного питання: Чи є необхідним дотримання ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій» та ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» та ДБН В.1.2.-7-2008: «Основні вимоги до будівель і споруд. Пожежна безпека» в частині протипожежних розривів (протипожежні відстані) між будинками за адресою АДРЕСА_1 та за адресою АДРЕСА_2 .

На зазначену заяву, отримано висновок № 2201/С1 від 21.01.2021 року відповідно до якого встановлено, що протипожежні відстані між будинками за адресою АДРЕСА_1 та за адресою АДРЕСА_2 можуть бути менше показників, зазначених в таблиці 15.2 ДБН.2.2-12:2019, при умові, що будинки мають ІІ ступінь вогнестійкості, а стіна вищого будинку повинна бути протипожежною 1 типу з протипожежними вікнами 1 типу, площа яких не повинна перевищувати 25% площі протипожежної стіни. Вказаний висновок складений директором Одеської філії Великим Р. та головним інженером Одеської філії, будівельним експертом 1 категорії з пожежної і техногенної безпеки ОСОБА_4 .

Крім того, представник відповідачки зазначає, що 25.01.2021 р. було укладено договір № ЕС-2401-1- 1713.21 про проведення судової експертизи у цивільній справі № 947/23077/20, за наслідком якого отримано висновок проведеної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, відповідно до якого зокрема встановлено, що:

- Будівельним паспортом, реєстраційний №01-07/399, виданим 24.10.2019 р., було передбачено необхідність виконання протипожежних заходів при будівництві житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :27:002:0090 за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, 131-Б;

- Будівництво житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :27:002:0090 за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, в частині його зовнішніх розмірів та відступів від будинку ОСОБА_2 на суміжній земельній ділянці по АДРЕСА_2 , здійснюється у відповідності до Будівельного паспорту, реєстраційний № 01-07/399, виданого 24.10.2019 р., проте із певним відхиленням (наближенням) у розміщенні будинку, що зводиться, у бік межі земельної ділянки, а отже і стіни будинку ОСОБА_2 , відображеного в будівельному паспорті, на 18-30 см.

- Доступ ОСОБА_2 до стін її будинку по АДРЕСА_2 у зв`язку із будівництвом житлового будинку, що здійснюється на земельній ділянці з кадастровим номером :27:002:0090 за адресою: АДРЕСА_1 на підставі Будівельного паспорту, реєстраційний № 01- 07/399, виданого 24.10.2019 р., обмежено не було;

- Порушення фактичної (на місцевості) межі земельної ділянки з кадастровим номером :27:002:0090 по АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , з боку сусідньої земельної ділянки з кадастровим номером :20:002:0031 по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 , існує.

Також представник відповідачки вказує, що 04.03.2025 року до суду надійшли матеріали цивільної справи №947/23077/20, разом з висновком судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України №22-4249 від 24.02.2025 року, згідно з яким:

- виконані будівельні роботи з будівництва житлового будинку зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд на земельній ділянці площею 0,0689 га розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :27:002:0090, будівельному паспорту №01-07/399 від 24.10.2019 року, виданому Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради: відповідають: «Пам`ятка замовнику до забудови земельної ділянки» є додатком до будівельного паспорту № 01-07/399 від 24.10.2019; п.2.6 по відстані від червоних ліній магістральних вулиць та житлових вулиць п. 6.1.33 ДБН 6.2.2-12:2019; п. 3 фронтальної - по мінімально допустимих відстаней від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки з боку Фонтанської дороги п. 6.1.33 ДБН Б.2.2-12:2019; з тильної та бокових меж більше 1,0 метра по мінімально допустимих відстаней від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019; Ескізу намірів забудови від 24.10.2019 до Будівельного паспорту № 01-07/399 від 24.10.2019: по площі забудови будівлі незавершеної будівництвом по АДРЕСА_1 , яка не перевищує гранично допустимі параметри по площі зазначеної в ескізі намірів забудови від 24.10.2019. Відповідно до ескізу намірів забудови від 24.10.2019 площа забудови проєктуємої будівлі складає 237,16м2. Відповідно до фактичної площі забудови станом на 14.08.2023 площа забудови будівлею незавершеною будівництвом складає 228,30м2. Різниця між проєктуємою та фактичною площею забудови будівлі незавершеної будівництвом по АДРЕСА_1 становить (-) 8,86м2 (237,16-228,30). Тобто площа забудови - знаходиться в межах площі передбаченої будівельним паспортом, але менша на 8,86м2 від площі передбаченої будівельним паспортом від 24.10.2019р. конфігурації площі забудови - прямокутна форма.

- виконані будівельні роботи з будівництва житлового будинку зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд на земельній ділянці площею 0,0689 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :27:002:0090 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва нормативно-технічним вимогам відповідають: - по наявності будівельного паспорту №01-07/399 від 24.10.2019 «Житловий будинок, який будується зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд по АДРЕСА_1 (кадастровий номер: :27:002:0090)», виданого Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради п. 1.2,1.5,1.6,2.1,2.2,2.11 «Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» - по розташуванню будинку від межі суміжних ділянок на відстані більше 1,0 метра П.6Л.ЗЗДБН 6.2.2-12:2019; - по нормальному «1» технічному стану конструкцій 1-го поверху будівлі незавершеної будівництвом n.5.2.1 ДСТУ Б В. 1.2-18:2016; - по кількості надземних поверхів при розрахунковій сейсмічності будівельного майданчика табл. 7.1 п.7.1.1. ДБН В.1.1-12:2014; - по наявності антисейсмічних поясів п. 7.10.9 ДБН В. 1.1-12:2014; - по довжині будівлі п. 7.1.2 ДБН В. 1.1-12:2014; - по правильній конфігурації будівлі п.7.1.4 ДБН В.1.1-12:2014; - по наявності віконних прорізів п.6.1 ДБН В.2.5-28:2018; - по заповненню стін газобетонами боками, які відносяться до негорючих виробів і забезпечують у кладці нульове поширення вогню п. 12.2. ДСТУ 9184:2022.

- житловий будинок зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд на земельній ділянці площею 0,0689 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :27:002:0090, розташований від житлового будинку АДРЕСА_2 на відстані +2.4м.

Приймаючи вищевикладені доводи, представник відповідачки в обґрунтування клопотання про скасування заходів забезпечення позову вказує, що наведені матеріали справи свідчать про те, що з боку відповідачів здійснюється виконання будівельних робіт у відповідності до діючих дозвільних документів. Поряд з цим, як вказує представник, саме діями позивачки об`єктивно порушені права відповідачів, оскільки саме позивачкою порушено фактичні (на місцевості) межі земельної ділянки з кадастровим номером :27:002:0090 по АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , з боку сусідньої земельної ділянки з кадастровим номером :20:002:0031 по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 .

Враховуючи дані обставини, представник відповідача вважає наявними підстави для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20.

29.04.2025 року до суду в електронній формі через систему «Електронний суд» від представника позивачки ОСОБА_2 адвоката Якових Євгена Володимировича надійшли письмові заперечення на вказане клопотання, в яких представник просить суд відмовити у задоволенні клопотання, з підстав його необґрунтованості та безпідставності.

В обґрунтування заперечень, представник позивачки вказує, що з метою створення необґрунтованості позовних вимог ОСОБА_2 та зміщення вектору з порушень допущених при будівництві будинку, на думку сторони позивача, відповідачами вказується начебто наявність порушень здійснених позивачем при реконструкції будинку, з цитуванням виключно висновків експертів, які зазначають про відповідність будівництва за адресою АДРЕСА_1 .

Однак, як вказує представник позивачки, представником відповідача було проігноровано обставини, які підтверджують обґрунтованість позовних вимог, а саме:

(1) наявність в матеріалах справи висновку Судового експерту №139/20 від 20.08.2020 року, яким встановлено що, будівництво житлового будинку АДРЕСА_1 , відносно вже існуючої забудови, виконується з порушенням державних будівельних та протипожежних норм і правил в частині:

- наказу «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки»:

- при зміні намірів забудови земельної ділянки, необхідно вносити зміни до будівельного паспорту;

- ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій»:

- протипожежні розриви між будинками повинні бути не менше 6 м. (відстань між будівлями ІІ ступеню вогнестійкості повинна становити не менше 6 м., а фактична відстань становить від 1,81 до 2,4 м.);

- для нової садибної забудови, відстань від межі слід встановлювати не менше 3 м.;

- ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» та ДБН В.1.2-7-2008 «Основні вимоги до будівель і споруд. Пожежна безпека»:

- не витримані протипожежні відстані між будинками;

- не застосовані конструктивні рішення, спрямовані на створення перешкоди поширенню пожежі між будинками, наприклад: влаштування протипожежних стін, обмеження площі віконних та інших прорізів у зовнішніх стінах, тощо,

- що свідчить про наявність об`єктивних порушень при будівництві житлового будинку АДРЕСА_1 , які не усунуті та можуть бути усунуті тільки шляхом розв`язання даного спору;

(2) наявність в матеріалах справи висновку судового експерта Шкарпіта О.С. № 770 від 04.04.2025 р., яким встановлено таке:

- житловий будинок літ. «А» по АДРЕСА_2 відноситься до ІІ ступеню вогнестійкості, сарай літ. «Б» відноситься до ІІІ ступеню вогнестійкості;

- права та задня стіни житлового будинку АДРЕСА_2 , не відносяться до протипожежних стін;

- відстань між возведеною будівлею по АДРЕСА_1 та існуючим житловим будинком по АДРЕСА_2 , не відповідає протипожежним вимогам, наведеним у таблиці 15.2 згідно ДБН Б.2.2- 12:2019 «Планування та забудова територій»,

- що свідчить про наявність порушень на даний момент, так як дане дослідження було проведено після складення судовим експертом ОНДІСЕ Томішинець Л.В. висновку № 22-4249 від 24.02.2025 р.

(3) що питання законності проведення реконструкції ОСОБА_2 вже було предметом розгляду цивільної справи № 947/6189/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації права власності, зобов`язання вчинити дії, скасування рішення державного реєстратора, за результатами розгляду справи, постановою Верховного Суду від 08.11.2024 р. залишено без змін рішення Київського районного суду м. Одеси від 27.10.2021 року та постанову Одеського апеляційного суду від 07.09.2023 року, якими у задоволенні вимог ОСОБА_1 було відмовлено та встановлено таке: « ОСОБА_2 набула право власності на земельну ділянку, розташований на ній житловий будинок та провела реконструкцію житлового будинку АДРЕСА_2 раніше, ніж ОСОБА_1 та ОСОБА_3 наданий дозвіл на розроблення проекту землеустрою для відведення земельної ділянки у власність та вони набули право власності на земельну ділянку, житловий будинок, здійснили знесення та розпочали будівництво нового будинку на земельній ділянці».

Як вказує представник позивачки, вказані висновки суду додатково підтверджують те, що ОСОБА_2 було проведено реконструкцію за адресою АДРЕСА_2 ще задовго до отримання проектної документації ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , а відтак така документація мала враховувати особливості наявного по сусідстві нерухомого майна ОСОБА_2

4) подання представником позивача до суду обґрунтованих заперечень на висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи № 22-4249 від 24.02.2025 р.

Враховуючи викладене, представник позивачки вказує, що доводи відповідача про необґрунтованість заявлених вимог є безпідставними, заявлені вимоги є підставними, а метою скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 10.09.2020 р., є продовження відповідачами підготовчих та будівельних робіт з будівництва житлового будинку зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд, адреса будівництва АДРЕСА_1 . Таким чином, як вказує представник позивача, у випадку скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 10.09.2020 р., продовження спірного будівництва без дотримання вимог будівельних норм та правил призведе до утруднення виконання можливого рішення суду, так як за час розгляду справи відповідачі збудують будинок повністю, та його перебудова буде об`єктивно ускладнена. Крім того, представник позивачки звертає увагу, що ухвала суду від 10.09.2020 р. про забезпечення заходів забезпечення позову не скасована та набрала законної сили у встановленому чинним законодавством порядку. Зміст ухвали суду від 10.09.2020 р. свідчить, що суд при вирішенні питання щодо забезпечення позову послався на те, що вжиті судом заходи забезпечення позову відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів. Судом враховано, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання спричинення значної шкоди заявнику. Також суд зауважив, що вважає співмірним засобом забезпечення позову зупинення підготовчих та будівельних робіт з будівництва житлового будинку зі знесенням існуючих на ділянці будівель та споруд. Постановою Одеського апеляційного суду від 13.04.2021 р. таку ухвалу залишено без змін. Як зазначив суд апеляційної інстанції у постанові, колегія суддів погодилась з висновком суду першої інстанції про те, що між сторонами існує спір і невжиття заходів забезпечення позову, може в майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду. Заходи забезпечення позову, які просила застосувати позивач, шляхом зупинення здійснення відповідачами підготовчих та будівельних робіт є співмірними із заявленими нею позовними вимогами.

За наслідком вищевикладеного, представник позивачки вказує, що представником відповідача у поданому клопотанні про скасування заходів забезпечення позову не наведено обставин, які свідчили б, що потреба у забезпеченні позову у цій справі з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим клопотання підлягає залишенню без задоволення.

У підготовчому судовому засіданні 13.05.2025 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_5 підтримав заявлене клопотання та просив суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20.

Представник позивачки ОСОБА_2 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання з підстав його необґрунтованості та безпідставності.

Інші учасники справи до підготовчого судового засідання не з`явились.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши подане до суду клопотання та оглянувши матеріали справи, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та оголосив перерву в судовому засіданні до 19.05.2025 року о 14 год. 30 хв. для його ухвалення і проголошення.

Про дату, час і місце проведення судового засідання, сторони повідомлялись належним чином.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши, вивчивши та проаналізувавши подане до суду клопотання і заперечення проти нього, оглянувши матеріали цивільної справи, суд вважає клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката левіт Віктора Семеновича про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20 не підлягаючою задоволенню, з наступних підстав.

Частиною 2 статті 149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом..

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на охорону матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують за його позовом реальне виконання судового рішення. Він застосовується лише до позовів про визнання і про присудження.

Забезпечення позову за своєю суттю є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

У постанові Верховного Суду від 05.06.2024 року у справі № 727/3071/23 зазначено, що оскільки забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України в п. 10 постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року № 9 (зі змінами), заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Отже, для скасування раніше вжитих заходів забезпечення позову, необхідним є встановлення зміни обставин у порівнянні із тими, що існували при їх застосуванні, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування.

Судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду міста Одеси дана цивільна справа перебуває на розгляді, судове рішення за наслідком її розгляду не ухвалено та не постановлено.

В даній справі між сторонами спір виник з приводу будівельних робіт, що за твердженнями позивача здійснювались відповідачами щодо житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та підлягає встановленню судом.

За заявою позивача, судом в межах даної справи 10.09.2020 року було постановлено ухвалою, якою вжито заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам здійснювати підготовчі та будівельні роботи з будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , які здійснюються на земельній ділянці площею 0,0689 га, кадастровий номер :27:002:0090.

Під час постановлення вказаної ухвали суду, суд виходив з того, що між сторонами виник спір з приводу будівництва ОСОБА_1 та ОСОБА_3 житлового будинку на земельній ділянці, яка межує з ділянкою заявника.

Як вбачається, постановою Одеського апеляційного суду від 13.04.2021 року ухвалу Київського районного суду Одеської області від 10 вересня 2020 року змінено, виключено з її мотивувальної частини посилання на висновок судового експерта № 139/20 від 20.08.2020 року щодо здійснення відповідачами будівництва з порушенням державних будівельних та протипожежних норм і правил, як передчасний. В іншій частині ухвалу залишено без змін.

У даній постанові, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку про обґрунтованість висновків суду першої інстанції щодо наявності між сторонами спору, а невжиття заходів забезпечення позову, може в майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції з посиланням на правову позицію ВС від 25 вересня 2019 року у справі № 320/3560/18, провадження № 61-5051св19, зазначив, що вірно встановлено, що між сторонами виник спір та обрані позивачем заходи для забезпечення позову співвідносяться із предметом позову, однак суд в мотивувальній частині ухвали послався на висновок судового експерта № 139/20 від 20.08.2020 року про здійснення відповідачами будівництва з порушенням державних будівельних та протипожежних норм і правил. Проте, під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті. При вирішенні питання про забезпечення позову суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір, існує загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду та що обрані позивачем заходи для забезпечення позову є співмірними із заявленими ним позовними вимогами.

Приймаючи викладене, судом встановлено, що по даній справі ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10.09.2020 року, яка змінена в мотивувальній частині постановою Одеського апеляційного суду від 13.04.2021 року, вжито заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам здійснювати підготовчі та будівельні роботи з будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , які здійснюються на земельній ділянці площею 0,0689 га, кадастровий номер :27:002:0090, за наслідком наявного між сторонами спору та наявності ризиків, що невжиття заходів забезпечення позову, може в майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду. Дана ухвала суду набрала законної сили.

Як вбачається, представником відповідача ОСОБА_1 не наведено жодних підстав, які б свідчили про усунення відповідних ризиків, як і підстав, що б свідчили про відсутність між сторонами відповідного спору, або зміну предмету позову.

Доводи сторони відповідача про спростування висновків висновок судового експерта № 139/20 від 20.08.2020 року, які зазначені в ухвалі суду від 10.09.2020 року в якості доводів необхідності заходів забезпечення позову, суд вважає безпідставними з огляду на те, що по-перше: відповідні висновки суду першої інстанції на вказаний висновок виключені з мотивувальної частини ухвали суду Одеським апеляційним судом у постанові від 13.04.2021 року; по друге: судом на даній стадії розгляду справи та вирішення питання про наявність або відсутність підстав для вжиття заходів забезпечення позову не вирішується питання обґрунтованості заявлених позовних вимог, що в свою чергу є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті.

Фактично доводи сторони відповідача викладені в обґрунтування підстав для скасування заходів забезпечення позову зводяться до оцінки наявним по справі доказам з приводу предмету позову по суті, висловлення яким фактично вирішує розгляд справи по суті, що є недопустимим.

Сторона відповідача у заяві не спростовує висновки суду викладені в ухвалі суду від 10.09.2020 року, з урахуванням висновків постанови Одеського апеляційного суду від 13.04.2021 року, стосовно необхідності вжиття заходів забезпечення позову в ухвалений спосіб, не надано доказів, які могли б бути покладені в основу доказування та на підставі яких суд міг би встановити обставини, що не були йому повідомлені при винесенні ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або про зміну обставин, що зумовили їх застосування.

Отже, підстави для скасування заходів забезпечення позову на підставі ч.7-9 ст.158 ЦПК України, відсутні, з урахуванням того, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Суд також зазначає, що вжиття заявлених заходів забезпечення позову на майно не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мета забезпечення позову це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката левіт Віктора Семеновича про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року, яка в свою чергу змінена в мотивувальній частині постановою Одеського апеляційного суду від 13.04.2021 року, по цивільній справі №947/23077/20, є необґрунтованим та безпідставним, а відтак підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката левіт Віктора Семеновича про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10 вересня 2020 року по цивільній справі №947/23077/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Одеської міської ради про перебудову об`єкту самочинного будівництва, скасування рішення, скасування реєстраційного запису та усунення перешкод у користуванні залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий Л. В. Калініченко