Провадження № 2/638/1729/25
23 травня 2025 року м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої - судді Яковлевої В.М.,
за участю секретаря судового засідання - Сікорського А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,
Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача
Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодуванняв розмірі 33 854,67 грн. та судові витрати, понесені позивачем, у зв`язку зі сплатою судового збору в сумі 3 028,00 грн.
Позовна заява мотивована тим, що 04.08.2022 року о 16:38 год. у м.Суми, по вул. О.Аніщенко, поблизу буд. №1 сталася дорожньо-транспортна пригода за участі транспортного засобу «MERCEDES-BENZ Atego 815» державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_1 (далі - Відповідач) та транспортного засобу «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 .
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали механічні пошкодження.
Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 18 серпня 2022 року по справі № 591 /3432/22 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП та ст. 122-4 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
На момент дорожньо-транспортної пригоди цивільно - правова відповідальність власника автомобіля «MERCEDES-BENZ Atego 815» державний номерний знак НОМЕР_1 , була застрахована в АТ «СТ «ТАС» (приватне) полісом обов`язкового страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № ЕР 206410250.
На момент дорожньо-транспортної пригоди цивільно - правова відповідальність власника автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , була застрахована в AT «СК «АРКС» Договором добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» № 124186Га 1 о від 15 листопада 2021 року.
Власник пошкодженого автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 звернувся до АТ «СК «АРКС» із заявою про подію та на виплату за договором добровільного страхування наземного транспортного засобу від 08.08.2022 року.
Дану заяву було розглянуто, а пошкодження автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 внаслідок ДТП визнано страховим випадком.
Розрахунок страхового відшкодування було здійснено на підставі:
Акту огляду транспортного засобу від 08.08.2022 року;
Ремонтна калькуляція №1.003.22.0 від 10.08.2022 року;
Страховий акт № ARX3332894 від 10.08.2022 року та розрахунок страхового відшкодування.
АТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування за пошкоджений автомобіль «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 у розмірі 38 622 (тридцять вісім тисяч шістсот двадцять дві) грн. 01 коп., згідно платіжного доручення №907030 від 11.08.2022 року та звернулося з заявою про виплату страхового відшкодування від 01.11.2022 року до ЛТ «СГ « ГАС» (приватне).
Відповідно до ст. 1191 Цивільного кодексу України особа, яка відшкодувала шкоду, що завдана іншою особою, має право зворотної вимого (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Відповідно підпункту в) підпункту 38.1.1 пункту 38.1 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди.
Оскільки відповідач після скоєння ДТП, самовільно залишив місце пригоди, то останній зобов`язаний сплатити на користь AT «СГ «ТАС» (приватне) суму сплаченого страховою відшкодування в розмірі 33 854 (тридцять три тисячі вісімсот п`ятдесят чотири) грн. 67 коп.
Рух справи
24 жовтня 2024 року представник позивача Приватного акціонерного товариства «Страхова група ТАС» - адвокат Сечко С.В. звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 жовтня 2024 року, визначено головуючого суддю (суддю-доповідача) Яковлеву В.М.
Матеріали справи передані в провадження судді Яковлевої В.М. 25 жовтня 2024 року.
В період з 28 жовтня 2024 року по 11 год. 00 хв. 01 листопада 2024 року суддя Яковлева В.М. перебувала в нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні.
Ухвалою Шевченківського (Дзержинського) районного суду м. Харкова від 04 листопада 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Аргументи учасників справи
Відповідач процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався.
Участь у справі сторін та інших учасників справи
Представник позивача адвокат Сечко С.В., який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, через підсистему «Електронний суд» надав заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Просив розглянути справу за його відсутності.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, через оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За правилами п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Судові повістки, які направлялися судом за останнім відомим місцем проживання відповідача повернулися до суду, як неотримані відповідачем із зазначенням у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».
Ураховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України, суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
04.08.2022 року о 16:38 год. у м.Суми, по вул. О.Аніщенко, поблизу буд. №1 сталася дорожньо-транспортна пригода за участі транспортного засобу «MERCEDES-BENZ Atego 815» державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував відповідач ОСОБА_1 та транспортного засобу «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 .
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали механічні пошкодження.
Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 18 серпня 2022 року по справі № 591 /3432/22 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП та ст. 122-4 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу (а.с. 5).
На момент дорожньо-транспортної пригоди цивільно - правова відповідальність власника автомобіля «MERCEDES-BENZ Atego 815» державний номерний знак НОМЕР_1 , була застрахована в АТ «СТ «ТАС» (приватне) полісом обов`язкового страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № ЕР 206410250 (а.с. 6).
На момент дорожньо-транспортної пригоди цивільно - правова відповідальність власника автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , була застрахована в AT «СК «АРКС» Договором добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» № 124186Га1о від 15 листопада 2021 року (а.с. 7-15).
Власник пошкодженого автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 звернувся до АТ «СК «АРКС» із заявою про подію та на виплату за договором добровільного страхування наземного транспортного засобу від 08.08.2022 року (а.с. 16).
Дану заяву було розглянуто, а пошкодження автомобіля «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 внаслідок ДТП визнано страховим випадком.
Розрахунок страхового відшкодування було здійснено на підставі:
Акту огляду транспортного засобу від 08.08.2022 року;
Ремонтна калькуляція №1.003.22.0 від 10.08.2022 року;
Страховий акт № ARX3332894 від 10.08.2022 року та розрахунок страхового відшкодування (а.с. 17-23).
АТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування за пошкоджений автомобіль «Hyundai Sonata» з державним номерним знаком НОМЕР_2 у розмірі 38 622 (тридцять вісім тисяч шістсот двадцять дві) грн. 01 коп., згідно платіжного доручення №907030 від 11.08.2022 року та звернулося з заявою про виплату страхового відшкодування від 01.11.2022 року до ЛТ «СГ « ГАС» (приватне) (а.с. 24).
Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду
У відповідності до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, яка визначає підстави звільнення від доказування, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з положеннями ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (чи бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Правилами ч. 1 ст. 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою №48553/99 «Совтрансавто-Холдінг» проти України», а також рішенням Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою №28342/95 «Брумареску» проти Румунії» встановлено, що «відповідно до прецедентної практики суду право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів».

За правилами п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Положеннями ст. 22 ЦК України унормовано, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, зокрема якщо особа зазнала втрати у зв`язку з пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права, має право на їх відшкодування.

Згідно з вимогами ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до роз`яснень, які викладені у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованою суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 за №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК України шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, піддягає відшкодуванню з повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (частина п`ята статті 1187 ЦК, пункт 1 частини другої статті 1167 ЦК). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

За правилами ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується винною особою.

Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 18 серпня 2022 року по справі № 591/3432/22 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП та ст. 122-4 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст. 1 Закону України «Про страхування» страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору, як це закріплено положеннями ст. 979 ЦК України.

Згідно з вимогами ст. 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані, зокрема, з відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).

Відповідно до п. 3 ст. 20 Закону України «Про страхування» при настанні страхового випадку страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування, розмір якого визначається умовами договору.

Страховим випадком відповідно до ст. 8 Закону України «Про страхування» є подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулась і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику.

У п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» зазначено, що при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття регрес та суброгація. У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №755/18006/15-ц, провадження №14-176цс18 (пункти 68-70): вказано, що стаття 1191 ЦК України та стаття 38 Закону №1961-IV, з одного боку, і стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування», з іншого боку, регулюють різні за змістом правовідносини. У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому Законом № 1961-IVпорядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у статті 38 зазначеного Закону, цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування.

Згідно зі статтями 993 ЦК України та 27 Закону України «Про страхування» до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією.

Отже, у даному випадку має місце регрес, а тому відносини між сторонами у справі регулюються правилами ст. 1191 ЦК України та 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Відповідно до ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Згідно з п.п. 38.1.1 п. 38.1 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов: до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником).

Позивач виконав свої зобов`язання за договором обов`язкового страхування відповідно до умов, визначених у ньому, здійснивши відшкодування завданих збитків у повному обсязі.

За таких обставин, суд вважає, що позивачем ПрАТ «СГ «ТАС» правомірно заявлено вимогу до відповідача з приводу відшкодування матеріальної шкоди в сумі 33 854, 67 гривень, що є сумою страхового відшкодування, сплаченою позивачем на користь потерпілої особи за наслідками дорожньо-транспортної пригоди, та яка підлягає стягненню у порядку регресу з відповідача, як особи, винної у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди, що відповідає правовій позиції, сформованій Верховним Судом у постанові від 03 вересня 2018 року Справа № 464/1937/16, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року, провадження № 14-176цс18 (пункти 68-70).

Розподіл судових витрат

Відповідно до платіжної інструкції № 28 992 від 29.08.2024 року при пред`явленні позову до суду позивачем понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 гривень.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, судовий збір в розмірі 3 028,00 гривень стягується з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова група ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 33 854 (тридцять три тисячі вісімсот п`ятдесят чотири) гривень 67 копійок.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» витрати по сплаті судового збору в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. 284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

позивач Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС», , місцезнаходження: 03117, м. Київ пр-т Перемоги, буд. 65, р/р НОМЕР_3 в АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299;

відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_4 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 .

Повне судове рішення складено 23 травня 2025 року.

Суддя В.М. Яковлева