У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2025 року справа № 542/909/25

провадження № 2/542/471/25

Суддя Новосанжарського районного суду Полтавської області Кашуба М.І., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Однак, дослідивши матеріали справи, вважаю, що позовна заява Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За правилами ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Встановлено, що позовну заяву від імені Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» підписано її представником Кіріченком Віталієм Михайловича.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 3 ст. 58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Встановлено, що до матеріалів позовної заяви додано довіреність № 9707-К-Н-О від 16.10.2023, згідно з якою Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» в особі Герхарда Бьоша, який діє на підставі Статуту АТ КБ «Приватбанк», Рішення Наглядової ради банку від 27.05.2021 (протокол № 29/21) і рішення Правління Національного банку України від 08 червня 2021 року доручає Кіріченку Віталію Михайловичу представляти інтереси банку в усіх органах державної влади й управліннях, зокрема, судах, що створені та діють за законодавством України.

При цьому встановлено, що вказану довіреність підписано Герхардом Бьошем.

Однак, до заяви не надано документів на підтвердження наявності повноважень в особи, яка підписала довіреність вчиняти відповідну дію від імені юридичної особи - Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк».

Поряд з цим, за даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 1417918 від 27.05.2025 вчиняти дії від імені Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» може Бьоркнерт Карл Мікаель та Чернишова Лариса Петрівна.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 зазначила, що 29 грудня 2019 року набрав чинності Закон № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», згідно з яким частини третю і четверту статті 58 ЦПК України, викладено в новій редакції.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 зазначила, що підписант апеляційної скарги, який подав до суду копію довіреності, копію наказу про переведення його на посаду юрисконсульта, копію витягу з наказу про прийняття на роботу, копію наказу про переведення його на посаду юрисконсульта - не може вважатись повноважним представником, оскільки у вказаних документах зміст трудових (посадових) обов`язків підписанта не визначений. Зокрема немає інформації про те, що підписант повноважний діяти від імені позивача у судовому процесі. Тому він не міг на підставі довіреності, у якій є перелік повноважень представника, здійснювати згідно з частиною третьою статті 58 ЦПК України у редакції Закону № 390-IX самопредставництво юридичної особи, підписуючи позовну заяву, апеляційну та касаційну скарги.

З огляду на такі висновки, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 зазначила, що слід закрити касаційне провадження з тих підстав, що касаційну скаргу підписав працівник позивача, який не підтвердив можливості діяти у справі за правилами самопредставництва юридичної особи, тобто не надав підтвердження того, що згідно із законом, статутом позивача чи укладеним із останнім трудовим договором (контрактом) уповноважений діяти від імені позивача.

Встановлено, що додатки до позовної заяви не містять доказів того, що Герхард Бьош, як представник Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», уповноважений діяти у справі за правилами самопредставництва юридичної особи.

Так, матеріали позовної заяви не містять відомостей про те, що відповідно до закону, статуту позивача або трудового договору (контракту) із визначенням трудових (посадових) обов`язків, Герхард Бьош уповноважений діяти від імені Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»в суді.

Водночас, матеріали позовної заяви не містять також даних про те, що Герхард Бьош, як представник Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»діє як адвокат, відповідно до положень ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

За таких обставин позовна заява Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»підписана особою, повноваження якої не підтверджено.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Судом при постановленні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись статтями 185, 260, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути позивачу разом із доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до положень ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що за правилами п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» у разі повернення позовної заяви сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області Кашуба М. І.