ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 533/351/22 Номер провадження 22-ц/814/2052/25Головуючий у 1-й інстанції Оксенюк М. М. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Дряниця Ю.В., Чумак О.В.,

секретар Ванда А.М.,

з участю представника ОСОБА_1 адвоката Нестеренко Н.М., позивача ОСОБА_2 , його представника адвоката Дмитренка О.С., відповідачки ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Нестеренко Наталії Миколаївни

на рішення Козельщинськог районного суду Полтавської області від 20 жовтня 2023 року, постановлене суддею Оксенюк М.М. (повний текст складено 30 жовтня 2023 року),

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,

за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

04.07.2022 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, а саме, що він є двоюрідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_4 , та про визнання в порядку спадкування права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний брат ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина, що складається із указаної квартири. За життя ОСОБА_4 заповіту не склав.

25.03.2021 він звернувся до Козельщинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_4 та того ж дня державним нотаріусом Козельщинської державної нотаріальної контори заведено спадкову справу №71/2021 (номер у спадковому реєстрі 67404337) до майна померлого. Крім того, заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 також подали відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріус а Козельщинської державної нотаріальної контори Курочкіна О.О. від 25.11.2021 йому, позивачу, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт родинних відносин, а саме те, що спадкодавець є його двоюрідним братом.

Посилався на те, що встановити факт родинних відносин у позасудовому порядку неможливо, оскільки документи, які підтверджують факт родинних відносин збереглися частково. Також у нього відсутні правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності померлого ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 .

29.08.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання за нею права власності на указане спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , який є їїдвоюрідним дядьком.

Вказувала, що 28.04.2021 вона звернулася до Козельщинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_4 . Також із заявами про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 звернулися ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

Родинні відносини між нею та померлим спадкодавцем ОСОБА_4 підтверджені відповідними документами, які надані нотаріусу під час подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, зазначала, що за життя ОСОБА_4 підтримував з родиною ОСОБА_5 тісні сімейні відносини, зокрема, з її мамою ОСОБА_6 , яка, в свою чергу, є двоюрідною сестрою померлого. Спадкодавець за життя часто гостював у сім`ї ОСОБА_5 . Після смерті матері спадкодавця родина ОСОБА_5 останньому матеріально допомагала.

Посилалася на те, що ОСОБА_2 не має кровної спорідненості з померлим ОСОБА_4 , оскільки відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження кровно-родинних відносин.

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 22.09.2022 позов ОСОБА_2 та зустрічний позов ОСОБА_1 об`єднано в одне провадження для спільного розгляду.

Рішенням Козельщинського районного суду Полтавської області від 20.10.2023 (з урахуванням ухвали цього ж суду від 06.11.2023 про виправлення описки) позов ОСОБА_2 задоволено.

Встановлено факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідним братом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнано за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що ОСОБА_2 довів наявність родинних відносин між ним та померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , а саме, що він є його двоюрідним братом, оскільки ОСОБА_7 (батько позивача) та ОСОБА_8 (батько спадкодавця) були рідними братами. Суд взяв до уваги, зокрема, архівні довідки від 12.10.2022 №04-16/694 та від 10.11.2022 №04-16/806, видані Державним архівом Полтавської області, показання свідків.

У зв`язку з відсутністю у ОСОБА_2 правовстановлюючих документів на спадкове майно, районний суд дійшов висновку, що перешкоди у реалізації прав спадкоємця можуть бути усунуті лише шляхом застосування механізму статті 392 ЦК України та визнання за ОСОБА_2 права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом.

Відмовляючи у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_2 є родичем померлого спадкодавця ближчого ступеня спорідненості, ніж ОСОБА_1 .

Відповідачка ОСОБА_1 не погодилася з таким рішенням та в її інтересах представник адвокат Нестеренко Н.М. подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити ОСОБА_2 в його позовних вимогах та задовольнити її зустрічний позов.

Звертає увагу суду на суперечливі дані, надані позивачем, щодо дати та місця народження свого батька, який на його думку, був братом батька спадкодавця. Відомості з погосподарської книги стосуються родинних відносин сина ОСОБА_9 відносно голови господарства ОСОБА_10 та не підтверджують родинних відносин між ОСОБА_8 і ОСОБА_7 . Тоді як в актовому записі про народження останнього дата його народження не ІНФОРМАЦІЯ_4 , як зазначено в погосподарській книзі, а 6.11.1936, його матір`ю зазначена ОСОБА_11 .

Такі ж суперечності наявні в актовому записі про народження №23 від 27.09.1940 про народження ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком якого зазначений ОСОБА_13 , а матір`ю ОСОБА_10 , тоді як у виписці з погосподарської книги його дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Вважає недостовірним доказом виписку з погосподарської книги за 1944-1946 роки, якою обґрунтовано висновки районного суду, оскільки її зміст суперечить іншим письмовим доказам, що наявні у матеріалах справи.

Із посиланням на актовий запис про шлюб (поновлений 14.05.1985 про реєстрацію у 1940 році шлюбу між ОСОБА_14 та ОСОБА_10 , доводить, що ОСОБА_8 (батько ОСОБА_4 ) не був сином ОСОБА_14 .

Зазначає, що суд першої інстанції не надав оцінки клопотанню адвоката про проведення посмертної судово-молекулярної експертизи, від здачі біологічного матеріалу для якої позивач категорично відмовився.

Вважає також неналежними доказами показання свідків зі сторони позивача, які плуталися у своїх показаннях та змінювали їх, у тому числі, відповідач ОСОБА_3 .

24.02.2024 позивач ОСОБА_2 подав відзив, у якому заперечив доводи апеляційної скарги. Вважає, що допущені в погосподарській книзі Пісківської сільської ради помилки є технічними та не вказують на недійсність або недостовірність документу. Районний суд, дослідивши докази, оцінив їх зміст, суть викладеної інформації та в сукупності з іншими доказами дав їм правильну оцінку.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 30.04.2024 рішення Козельщинського районного суду Полтавської області від 20.10.2023 скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволенні позву ОСОБА_2 відмовлено. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено з підстав, вказаних у мотивувальній частині постанови.

Постановою Верховного суду від 19.02.2025 постанову Полтавського апеляційного суду від 30.04.2024 скасовано; справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

В суді апеляційної інстанції представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Нестеренко Н.М. підтримала доводи апеляційної скарги, наполягаючи на її задоволенні. З підстав, викладених у скарзі, доводить відсутність кровного споріднення позивача зі спадкодавцем. Посилаючись на невідповідність записів щодо дати народження та батьківства у погосподарській книзі та в актових записах про народження ОСОБА_8 і ОСОБА_7 , припускає, що вони не є рідними братами.

Позивач ОСОБА_2 , його представник адвокат Дмитренко О.С. проти апеляційної скарги заперечили, наполягаючи на доведеності встановленого судом юридичного факту.

Відповідачка ОСОБА_3 заперечила проти апеляційної скарги, підтвердила, що позивач є двоюрідним братом ОСОБА_4 , у яких батьки були рідними братами. Також пояснила, що її мати ОСОБА_15 була їх сестрою по матері, а отже вона також є двоюрідною сестрою спадкодавця, однак у неї не збереглися відповідні документи на підтвердження цих обставин.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд встановив такі обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , про що Козельщинським районним відділом ДРАЦС 12.01.2021 складено актовий запис №10./а.с.10 т.1/

Згідно з інформацією, викладеною у довідках Козельщинської селищної ради від 24.03.2021 №662 та від 28.04.2021 №951, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_2 . Указана квартира належала йому на праві власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Козельщинською державною нотаріальною конторою 24.12.2019 по р.№6764./а.с.11 т.1, а.с.9, 31 т.2/

Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), сформованої Козельщинською державною нотаріальною конторою 25.11.2021, убачається, що за життя ОСОБА_4 заповіти не посвідчував./а.с.25 т.1/

25.03.2021 Козельщинською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа №71/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 за заявою ОСОБА_2 .

Заяви про прийняття спадщини також подали: 28.04.2021- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_3 ./а.с.27, 32 т.1/

Постановою державного нотаріуса Козельщинської державної нотаріальної контори Курочкіна О.О. від 25.11.2021 відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 його двоюрідного брата ОСОБА_4 , у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт їх родинних відносин./ а.с.35 т.1/

Із матеріалів справи убачається, що ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , що підтверджується актовим записом про народження від 14.07.1969 №46 та актовим записом про шлюб між останніми від 31.12.1962 №12./а.с.50-51 т.2/

Відповідно до запису акту про смерть від 25.01.1988 №5 ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 . ОСОБА_17 померла ІНФОРМАЦІЯ_11 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 13.02.2019 Козельщинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Полтавській області, актовий запис №29./а.с.21 т.1; а.с.4 т.2/

Відповідно до листа Козельщинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кременчуцькому районі Полтавської області від 18.11.2021 №209/20.9-28 в архіві відділу актового запису про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , складеного виконавчим комітетом Василівської сільської ради Козельщинського району Полтавської області, не виявлено./а.с.20 т.1/

В архівній довідці Державного архіву Полтавської області від 10.11.2022 №04-16/806 та записі акту про народження від 27.09.1940 №25 зазначено, що ОСОБА_18 (у документі, складеному українською мовою) Володімер (у документі графа «по батькові» відсутня), народився ІНФОРМАЦІЯ_12 ), його батьками є ОСОБА_18 (у документі, складеному українською мовою) ОСОБА_19 , українець, 25 років (у документі, складеному українською мовою) та ОСОБА_10 , українка, 21 рік (у документі, складеному українською мовою)./а.с.211-212 т.2/

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_20 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим 23.10.1963./а.с.14 т.1/

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану актовий запис про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , не виявлено./а.с.15 т.1/

Згідно з архівною довідкою Державного архіву Полтавської області від 12.10.2022 №04-16/694 та копії запису акту про народження №38 від 09.11.1936 ОСОБА_21 народився ІНФОРМАЦІЯ_13 , про що у книзі реєстрації актових записів громадянського стану про народження жителів Пісківської сільської ради Козельщинського району Харківської області за 1936 рік є актовий запис від 09.11.1936 №38, батько ОСОБА_13 , українець, 21 рік, мати ОСОБА_11 , українка, 30 років./а.с.207-208 т.1/

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_14 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Козельщинською селищною радою Полтавської області 05.10.1998, про що зроблено відповідний актовий запис №65./а.с.22 т.1/

Згідно з актовим записом про укладення шлюбу від 14.05.1985 №20-В-64 ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , зареєстрували шлюб у 1940 році, після реєстрації шлюбу чоловікові та дружині присвоєно прізвище ОСОБА_18 ./а.с.17 т.1/

Відповідно до копії виписки з погосподарської книги Пісківської сільської ради Козельщинського району Полтавської області за 1944-1946 роки до складу сім`ї ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , входили: ОСОБА_13 чол., ІНФОРМАЦІЯ_17 , ОСОБА_7 син, ІНФОРМАЦІЯ_18 , ОСОБА_8 син, ІНФОРМАЦІЯ_19 , ОСОБА_23 , 1927 р.н., дочка /а.с.24 т.1/

Свідок ОСОБА_6 в суді першої інстанції заперечила спорідненість позивача зі спадкодавцем ОСОБА_4 ; свідок ОСОБА_24 пояснив, що товаришував з покійним зі школи та той ніколи йому не повідомляв про двоюрідного брата ОСОБА_2 .

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 та відмовляючи у зустрічному позові ОСОБА_1 , районний суд виходив з того, що дослідженими судом письмовими доказами, зокрема, архівними довідками №04-16/694 від 12.10.2022 та №04-16/8066 від 10.11.2022, наданих державним архівом Полтавської області, підтверджується, що рідними братами по батьковій лінії є рідний батько позивача ОСОБА_7 та рідний батько спадкодавця ОСОБА_8 . При цьому суд відхилив доводи відповідачки ОСОБА_1 та її представника, які заперечувала цей факт, посилаючись на розбіжності в написанні прізвища зазначених осіб « ОСОБА_18 » та « ОСОБА_18 », оскільки факт, що указані особи є рідними братами, підтверджується випискою з погосподарської книги. Суд першої інстанції визнав доведеним той факт, що позивач є двоюрідним братом спадкодавця, тобто є родичем померлого спадкодавця ближчого ступеня спорідненості, ніж відповідачка, а тому відповідно до ч.1 ст.1265 ЦК України має право на спадкування. Відповідачка ОСОБА_3 не надала суду належних та допустимих доказів на підтвердження свого рівня спорідненості зі спадкодавцем. Із урахуванням викладеного та відсутності правовстановлюючого документа на спадкове майно, районний суд визнав за позивачем право власності на спадкову квартиру, відмовивши у зустрічних вимогах ОСОБА_1 .

Апеляційний суд із такими висновками суду першої інстанції погоджується, оскільки вони ґрунтуються на повно з`ясованих обставинах справи, об`єктивно досліджених доказах, яким надана вірна оцінка. Рішення ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Доводи апеляційної скарги правильність вказаних висновків не спростовують, зводяться до незгоди з рішенням суду, спроби здійснити переоцінку доказів на власну користь.

Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_2 посилався на те, що встановлення факту родинних відносин необхідне йому для реалізації спадкових прав, з огляду на неможливість їх оформити внаслідок відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину. Підставою для відмови позивачу в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріусом зазначена відсутність доказів родинних відносин спадкодавця із спадкоємцем.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями частини першої статті 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до частини першої статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документ, який засвідчує його право власності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Згідно з правилами частин третьої та четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У постанові Верховного Суду від 02.12. 2020 у справі № 638/15738/17 зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Колегія суддів не приймає до уваги та відхиляє доводи апеляційної скарги щодо неналежності, як доказу заявленого позивачем до встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем, виписки з погосподарської книги Пісківської сільської ради, стверджуючи, що зазначені в нійвідомості стосуються родинних відносин сина ОСОБА_9 відносно голови господарства ОСОБА_10 , а не родинних відносин, як рідних братів, ОСОБА_8 і ОСОБА_7 , та суперечать даним актових записів про їх народження.

Такі доводи сторони відповідача є неспроможними, оскільки ґрунтуються на власних припущеннях, що указані особи є сторонніми. При цьому відповідачка не надала суду жодного доказу своїх тверджень. Заперечуючи заявлений позивачем факт, ОСОБА_1 не довела протилежного та не спростувала, що батьки позивача і спадкодавця були рідними братами, а розбіжності у записах в даті народження і материнства, зазначені в погосподарській книзі і актових записах про їх народження, не є описками та вказують на інших осіб.

Розбіжності щодо зазначеного в погосподарській книзі числа і місяця (10 серпня) в даті народження ОСОБА_7 - актовому запису про його народження - ІНФОРМАЦІЯ_20 , в якому матір`ю зазначена ОСОБА_11 , та зазначеного в погосподарській книзі числа і місяця ( ІНФОРМАЦІЯ_21 ) в даті народження ОСОБА_8 актовому запису про його народження ІНФОРМАЦІЯ_12 , де матір`ю вказана ОСОБА_10 , не спростовують факту, що вони є рідними братами по батькові, оскільки мали спільного батька ОСОБА_14 .

Незважаючи на різне написання прізвища « ОСОБА_18 » та « ОСОБА_18 », а також по батькові батька ОСОБА_13 ( ОСОБА_25 ), досліджені судом першої інстанції письмові докази у сукупності з усією інформацією, викладеною у вказаній виписці з погоподарської книги, архівних актових записах, підтверджують достатність і взаємний зв`язок цих доказів, на підставі яких суд першої інстанції правомірно встановив заявлений позивачем юридичний факт. Означена відповідачкою невідповідність зводиться до формальних неточностей, які не спростовують того факту, що сім`я (колгоспний двір), головою якого була ОСОБА_22 , складалася з неї, чоловіка ОСОБА_13 , синів ОСОБА_26 Мих., ІНФОРМАЦІЯ_22 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_23 , та, зважаючи на батьківство, останні були між собою рідними братами. За таких обставин діти рідних братів: позивач ОСОБА_2 та спадкодавець ОСОБА_4 є двоюрідними братами.

Апеляційний суд відхиляє як неспроможні доводи апеляційної скарги щодо не надання судом першої оцінки клопотання адвоката про проведення посмертної судово-молекулярної експертизи, від здачі біологічного матеріалу для якої позивач категорично відмовився.

По-перше, у даній справі, з огляду на характер спірних правовідносин, передбачені законом підстави для обов`язкового призначення експертизи судом відсутні.

По-друге, висновки посмертної судової медичної (молекулярно-генетичної) експертизи на предмет кровного споріднення позивача з ОСОБА_4 не можуть буди достатнім доказом для підтвердження або спростування факту встановлення ступеня спорідненості позивача зі спадкодавцем, а саме, того, що вони є двоюрідними братами.

Доводи апеляційної скарги щодо неналежності доказів - показань свідків зі сторони позивача, які плуталися у своїх показаннях та змінювали їх, у тому числі, відповідачки ОСОБА_3 , колегія суддів не приймає до уваги, оскільки висновки районного суду не ґрунтуються на цих показаннях. Зважаючи на їх малоінформативність та загальність суджень, апеляційний суд також їх до уваги не приймає та не надає їм оцінку на предмет належності та достатності для доведення оспорюваного юридичного факту.

Інші доводи не ґрунтуються на доказах та є припущеннями. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року), (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Із врахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції постановив законне і обґрунтоване рішення відповідно до встановлених обставин і вимог закону, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката Нестеренко Наталії Миколаївни, подану в інтересах ОСОБА_1 , залишити без задоволення.

Рішення Козельщинського районного суду Полтавської області від 20 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 23.05.2025.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді Ю.В. Дряниця

О.В. Чумак