Справа № 758/7014/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Блащука А.М., за участю секретаря судового засідання Пащелопи А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому просить суд розірвати шлюб між нею та позивачем, зареєстрований Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції від 03.06.2006, актовий запис серія НОМЕР_6.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 було укладено шлюб, зареєстрований Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції від 03.06.2006, актовий

запис 246.

Від шлюбу у подружжя народилося двоє дітей ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В позовні заяві позивач зазначає, що життя з відповідачем не склалося, з часом відносини погіршилися, спільний побут між подружжям не ведеться та шлюбні відносини не можуть бути поновлені, примирення та подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам позивача.

На підставі викладеного просить суд позов задовольнити.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2025 головуючим суддею у справі визначено Блащука А.М.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив.

20.05.2025 до Подільського районного суду м. Києва від відповідача у справі ОСОБА_2 надійшла заява про визнання позову, в якій відповідач просив суд пришвидшити розгляд справи, час для примирення між сторонами не надавати, розгляд справи проводити без його участі. Крім того, зазначив, що майнові спори між ним та позивачем відсутні, оскільки передав у особисту приватну власність позивача 100 000 (сто тисяч) долларів США.

20.05.2025 року до Подільського районного суду м. Києва від позивача у справі ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, з проханням пришвидшити розгляд справи. Час для примирення між сторонами просила не надавати. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити.

В судове засідання позивач не з`явилася. Повідомлена належним чином. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за його відсутності.

Матеріали справи досліджено відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частина 1 ст. 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя.

Частина 3 ст. 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

За частиною 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно із Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року, суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, що передбачено ст. 16 Конвенції про ліквідацію всіх форм дискримінації щодо жінок в ч. 1 підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання».

Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Відповідно до ст. 109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який було зареєстровано

03.06.2006 Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції про що зроблено актовий запис № 246, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу у подружжя народились діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 ).

Судом беруться до уваги доводи позивача, викладені в позовній заяві та позиція відповідача у справі, викладена в заяві від 16.05.2025 (надійшла до суду 20.05.2025).

При цьому судом враховується позиція Верховного Суду, викладена у постанові КЦС ВС від 11 червня 2019 року у справі № 605/434/18 (61-3235св19), згідно з якою закріплена статтею 111 СК України норма щодо необхідності вжиття заходів до примирення подружжя є диспозитивною, оскільки суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.

Крім того, суд виходить з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»

від 21 грудня 2007 року № 11, яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Таким чином, з`ясувавши взаємостосунки сторін, мотиви розірвання шлюбу, позицію сторін у справі, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам, що має істотне значення, а тому суд вважає, що шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

При розподілі судових витрат суд керується ч. 1 ст. 141 та ч. 1 ст. 142 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 141, 247, 258, 259,

263-268, 273, 280-282, 284, 289 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який було зареєстровано 03 червня 2006 року Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис № 246, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1

50 % сплаченого при поданні позовної заяви судового збору у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Повернути з Державного бюджету України ОСОБА_5 50 % сплаченого при поданні позовної заяви судового збору у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Повне найменування сторін по справі:

позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

відповідач - ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

РНОКПП НОМЕР_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.М. Блащук