Справа № 286/472/25
У Х В А Л А

19.05.2025 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області - Гришковець А.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Овруцької міської ради в особі Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Овруцької міської ради в особі відділу Центру надання адміністративних послуг про відновлення задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) через виправлення технічної помилки в нумерації квартир будинку,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернулася до суду з позовом до Овруцької міської ради в особі Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Овруцької міської ради в особі відділу Центру надання адміністративних послуг про відновлення задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) через виправлення технічної помилки в нумерації квартир будинку. Одночасно, просила звільнити її від сплати судового збору.

Вирішуючи питання відкриття провадження, було встановлено, що зазначена заява не відповідала в повній мірі вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, позовна заява повинна містити серед інших відомостей і зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 5 ЦПК України). Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

З урахуванням вищезгаданих норм, правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Однак, зміст позовних вимог був дещо не узгодженим з викладом обставин, якими позивач обґрунтовувала свої вимоги. Так, з прохальної частини позовної заяви вбачалося, що позивач просила:

1.Зобов`язати Овруцьку міську раду в особі Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради Коростенського району Житомирської області: виправити технічну помилку - перестановку в нумерації квартир будинку що у селі Заріччя, провулок Партизанський:

-з "4/2" (будинок АДРЕСА_1 ) на "4/1" (будинок АДРЕСА_2 ),

-а "4/1" (будинок АДРЕСА_2 ) на "4/2" (будинок № 4 квартира 2) у рішенні № 57 четвертої сесії п`ятого скликання Зарічанської сільської ради Овруцького району Житомирської області "Про найменування (перейменування) вулиць та нумерації будинків".

2.Зобов`язати Овруцьку міську раду в особі старости Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради Коростенського району Житомирської області: виправити відповідно у поточній погосподарській книзі №3 особовий рахунок якої № НОМЕР_1 Зарічанського старостинського округу № 6 Овруцької міської ради Коростенського району Житомирської області адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 та його співмешканки ОСОБА_3 з АДРЕСА_3 , відновивши тим самим ОСОБА_2 статус власника його 0,47 частки.

3.Зобов`язати Овруцьку міську раду в особі старости Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради Коростенського району Житомирської області: відновити у поточній погосподарській книзі №3 особовий рахунок якої № НОМЕР_1 Зарічанського старостинського округу № 6 Овруцької міської ради Коростенського району Житомирської області адресу зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .

4.Визнати незаконним та скасувати реєстраційний запис/рішення реєстратора відділу Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Овруцької міської ради від 24.10.2024 про зняття ОСОБА_1 із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) у Реєстрі відомчої інформаційної системи Державної міграційної служби від Овруцької територіальної громади Зарічанського старостинського округу № 6.

5.Зобов`язати Виконавчий комітет Овруцької міської ради в особі відділу Центру надання адміністративних послуг: внести зміни адрес задекларованого/зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 та його співмешканки ОСОБА_3 з АДРЕСА_3 у Реєстр з відомчої інформаційної системи Державної міграційної служби від Овруцької територіальної громади Зарічанського старостинського округу № 6.

6.Зобов`язати Виконавчий комітет Овруцької міської ради в особі відділу Центру надання адміністративних послуг: внести відновлені відомості адреси задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 АДРЕСА_1 у Реєстр з відомчої інформаційної системи Державної міграційної служби від Овруцької територіальної громади Зарічанського старостинського округу № 6, замінивши також дату у графі декларування/реєстрації - з 15.08.2003 на 24.10.2024.

Проте, в позовній заяві позивачкою належним чином не було обґрунтовано свої позовні вимоги, зокрема в частині викладення обставин, які б свідчили про наявність спору між нею та Овруцькою міською радою в особі Зарічанського старостинського округу №6 Коростенського району Житомирської області та неможливість вирішення вказаного спору в позасудовому порядку, що впливало на наявність чи відсутність спору між сторонами.

У позовній заяві було вказано, що позивачка неодноразово письмово зверталася до відповідачів та безпосередньо у старостинський округ №6 виправити технічну помилку-переполюсовку щодо вищевказаних квартир з 4/1 на 4/2, а 4/2 на 4/1 у рішенні №57 четвертої сесії п`ятого скликання Зарічанської сільської ради «Про найменування (перейменування) вулиць та нумерації будинків», але відповідачі відмовляли, мотивуючи тим, що вона не є власником будь-якої частини будинку по АДРЕСА_4 .

Лист-відмова виконавчого комітету Овруцької міської ради від 27.10.2023 №Н-551/02-13 у виправленні технічної помилки щодо адресної реєстрації місця проживання з АДРЕСА_2 на АДРЕСА_1 свідчив про відмову у виправленні помилки, оскільки виконавчий комітет Овруцької міської ради не наділений повноваженнями щодо виправлення технічних помилок, а приймає рішення щодо встановлення та зміни адрес об`єктам нерухомого майна. Відповідно до п.3.2 Положення про присвоєння та зміну поштових адрес об`єктам нерухомого майна, розташованих на території Овруцької міської об`єднаної територіальної громади, затвердженого рішенням Овруцької міської ради від 16.04.2019 № 1222, до заяви про присвоєння адреси додається копія правовстановлюючого документу на об`єкт нерухомого майна. Оскільки ОСОБА_1 не надала відповідних правовстановлюючих документів на своє ім`я на об`єкт нерухомого майна, виконком Овруцької міської ради не може прийняти рішення про зміну адреси даного об`єкту нерухомого майна.

Таким чином, інформація у рішенні №57 четвертої сесії п`ятого скликання Зарічанської сільської ради Овруцького району Житомирської області «Про найменування (перейменування) вулиць та нумерації будинків» від 29.11.2006 відповідала інформації, що містилася в документах, які стали підставою для внесення цих відомостей, та не потребувала виправлення у зв`язку з не виявленням відповідних технічних помилок у таких документах, що з огляду на зазначені позивачем докази не відповідало дійсності та могло свідчити про те, що остання звернулася до виконкому Овруцької міської ради з заявою про внесення виправлень у рішення №57 четвертої сесії п`ятого скликання Зарічанської сільської ради Овруцького району Житомирської області «Про найменування (перейменування) вулиць та нумерації будинків» від 29.11.2006 не з повним пакетом документів, а відтак посилання на докази, які підтверджують виникнення спору, неможливість виправлення технічної помилки щодо адресної реєстрації місця проживання в позасудовому порядку, відсутні.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, було звернуто увагу на наступне.

Розміри судового збору визначено нормами Закону України «Про судовий збір» із врахуванням змін та доповнень.

ОСОБА_1 надала клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке обґрунтовувала тим, що вона на даний час перебуває у скрутному матеріальному становищі та не спроможна сплатити судовий збір, оскільки доходи в неї відсутні, а вона являється малозабезпеченою особою.

До клопотання ОСОБА_1 було долучено довідку управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 08.01.2025, реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (форма ОК-5) від 08.01.2025; відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 08.01.2025.

Згідно ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічну норму закріплено і в статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведеними положеннями Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити, відстрочити сплату судового збору або зменшити його розмір.

Вищезазначені норми закріплюють дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Усталеною практикою Європейського суду з прав людини також визначається, що судовий збір є також обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» від 01 червня 2000 року № 1768-III (далі - Закон № 1768-III) малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім`ї.

Статус малозабезпеченої набуває лише та сім`я, якій призначено відповідну державну допомогу, а право сім`ї на цю допомогу залежить не лише від доходів, але і від її майнового стану, зайнятості працездатних членів сім`ї та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 1768-III державна соціальна допомога призначається на шість місяців. Протягом цього часу сім`я має статус малозабезпеченої.

Призначення і виплата соціальної допомоги здійснюється управліннями праці та соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, структурними підрозділами з питань праці та соціального захисту населення виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад за місцем реєстрації уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї.

Підтвердженням статусу малозабезпеченої сім`ї є довідка відповідного управліннями праці та соціального захисту населення про отримання (неотримання) соціальної допомоги, форма якої визначена в додатку № 11 до Інструкції щодо порядку оформлення і ведення особових справи отримувачів усіх видів соціальної допомоги, затвердженої наказом Мінпраці від 19.09.2006 № 345.

Однак, посилаючись на необхідність звільнення від сплати судового збору позивач не надала до суду доказів наявності такого статусу малозабезпеченої сім`ї.

Відтак, враховуючи те, що позивач не надала суду доказів щодо свого майнового стану, який включає в себе наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, цінних паперів та інше, категорію справи, яка не входить до переліку, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання заявниці про звільнення від судового збору й судових витрат.

Позивачем в позовній заяві було заявлено шість вимог немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб становить з 01.01.2025 - 3028 грн.

Таким чином, з 01.01.2025 ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви яка містить вимоги немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211 грн. 20 коп..

Оскільки, позивачем було заявлено шість позовних вимог немайнового характеру, то мінімальний розмір судового збору становив 7267 грн. 20 коп.

Поряд з тим, враховуючи, що позивач не перебувала на обліку в ГУПФУ в Житомирській області, пенсію та різні надбавки не отримувала, так, як відсутній страховий стаж, з долучених нею до позову реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (форма ОК-5) від 08.01.2025 та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 08.01.2025 відсутня інформація про доходи, що в своїй сукупності свідчило про її скрутне матеріальне становище, а тому були наявні підстави для часткового задоволення клопотання та зменшення розміру судового збору до 3633 грн. 60 коп., який слід було сплатити до початку розгляду справи.

В зв`язку з цим, ухвалою судді Овруцького районного суду Житомирської області від 08.04.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві строк для виправлення недоліків, який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом зазначення в позові доказів, які б свідчили про виникнення спору.

15.04.2025 на виконання вимог вказаної ухвали суду позивачем було надано квитанцію про сплату судового збору на суму 3633 грн. 60 коп. та уточнюючу позовну заяву, зміст якої аналогічний первісному позову. Доказів, які б свідчили про виникнення спору, зокрема, що остання звернулася до виконкому Овруцької міської ради з заявою про внесення виправлень у рішення №57 четвертої сесії п`ятого скликання Зарічанської сільської ради Овруцького району Житомирської області «Про найменування (перейменування) вулиць та нумерації будинків» від 29.11.2006 з повним пакетом документів (правовстановлюючих документів на своє ім`я на об`єкт нерухомого майна) та, що їй було відмовлено в цьому, в позовній заяві (уточнюючій) так і не зазначено.

Крім того, ОСОБА_1 було надано її заяву від 24.04.2025, адресовану на ім`я судді Овруцького районного суду Гришковець А. Л., в якій остання просила долучити до матеріалів справи речовий письмовий доказ, а саме: копію акта добровільного розподілу будинку і господарських приміщень з архіву суду по справі №2-3581/05, в якому є особистий власноручний підпис відповідача ОСОБА_2 , де жорстко закріплені за ним квадратні метри, належні саме йому (квартира 1). При цьому, вказаного акту до матеріалів справи не долучено.

Тобто, в цілому, наведені недоліки не усунуто належним чином.

За таких обставин, оскільки недоліки позовної заяви не усунуто належним чином, позовна заява підлягає поверненню позивачеві з роз`ясненням права повторного звернення із заявою до суду при усуненні вказаних недоліків та наявності не вирішеного спору.

Керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И ЛА :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Овруцької міської ради в особі Зарічанського старостинського округу №6 Овруцької міської ради, ОСОБА_2 , виконавчого комітету Овруцької міської ради в особі відділу Центру надання адміністративних послуг про відновлення задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) через виправлення технічної помилки в нумерації квартир будинку, повернути позивачеві, роз`яснивши право повторного звернення із позовною заявою до суду при усуненні вказаних недоліків.

На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А. Л. Гришковець