Справа №:755/5573/24
Провадження №: 2/755/1147/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

"21" травня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

представника позивача - адвоката Мещанінова А.М.

розглянувши в порядку загального позовного провадження з викликом сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В., про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 03 квітня 2024 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 07 травня 2024 року на 12-00 год.

У підготовче засідання, призначене на 07 травня 2024 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином. Подав заяву про проведення підготовчого засідання без його участі, просив витребувати у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. копію спадкової справи після смерті

ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилась. Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялася належним чином. 07 травня 2024 року через електронну пошту суду повідомила, що не може прибути у судове засідання у зв`язку із хворобою.

Третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В., у підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялася належним чином.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2024 року клопотання позивача ОСОБА_1 задоволено, витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30 травня 2024 року від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. до суду надійшли витребовувані документи, а саме: копія спадкової справи. Також подала заяву про розгляд справи без участі її представника.

У підготовче засідання 05 червня 2024 року сторони не з`явилися. Позивач ОСОБА_1 подав клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату. Конверт з судовою повісткою, що направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 повернувся до суду не врученим з відміткою оператора поштового зв`язку про причини невручення: «за закінченням терміну зберігання».

У підготовче засідання 17 липня 2024 року сторони не з`явилися. Позивач ОСОБА_1 про дату час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив. Конверт з судовою повісткою, що направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 повернувся до суду не врученим з відміткою оператора поштового зв`язку про причини невручення: «за закінченням терміну зберігання». Підготовче засідання відкладено на

18 вересня 2024 року у зв`язку із неявкою сторін.

У підготовчому засіданні 18 серпня 2024 року позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав. Проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду не заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялася належним чином. Конверт з судовою повісткою, що направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 , повернувся до суду не врученим з відміткою оператора поштового зв`язку про причини невручення: «адресат відсутній за вказаною адресою». Разом з тим, 16 вересня 2024 року ОСОБА_2 за допомогою засобів електронної пошти повідомила про неможливість прибути у судове засідання у зв`язку із хворобою. Правом на подання відзиву по справі не скористалася. Конверт з ухвалою про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви отримала 10 квітня 2024 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.

Третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В., у підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялася належним чином. 30 травня 2024 року подала заяву про розгляд справи без участі її представника. Конверт з ухвалою про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви отримала 10 квітня 2024 року, про свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи. Правом на подання пояснень не скористалася.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 вересня 2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 17 жовтня 2024 року на

11 год. 30 хв.

У судове засідання 17 жовтня 2024 року сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Наступне судове засідання призначено на 20 листопада

2024 року на 10 год. 15 хв.

20 листопада 2024 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом

Мещаніновим А.М., подано відзив на позовну заяву.

Також 20 листопада 2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача

ОСОБА_2 - адвоката Мещанінова А.М., про витребування доказів, а саме: просив витребувати у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В.: 1) інформацію у формі довідки про наявність в матеріалах справи спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оригіналу правовстановлюючого документа на квартиру

АДРЕСА_1 ; 2) посвідчену копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 19 квітня 2001 року, який знаходиться в матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судовому засіданні 20 листопада 2024 року оголошено перерву до 03 грудня 2024 року до

10 год. 00 хв. у зв`язку із подачею відзиву на позовну заяву та відсутністю заперечень відповідача щодо отримання ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину, врегулювання спору у позасудовому порядку.

Судове засідання, призначене на 03 грудня 2024 року на 10 год. 00 хв., знято з розгляду, у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги. Наступне судове засідання призначено на 22 січня 2025 року на

10 год. 30 хв.

03 грудня 2024 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Мещанінов А.М., подав до суду клопотання про долучення доказів, а саме: копії свідоцтва про право на спадщину за законом на

частину квартири АДРЕСА_2 , посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. 12 листопада 2024 року, зареєстровано в реєстрі за № 2727, та витягу з Державного реєстру речових прав.

Судове засідання, призначене на 22 січня 2025 року на 10 год. 30 хв., знято з розгляду, у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючого судді Хромової О.О. Наступне судове засідання призначено на 06 лютого 2025 року на 11 год. 45 хв.

У судове засідання 06 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 не з`явився. Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва вирішено провести судове засідання за наявною явкою осіб, на обговорення поставлено питання про розгляд клопотання представника відповідача про витребування доказів.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 лютого 2025 року задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Мещанінова А.М., про витребування доказів, витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. матеріали спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1) інформацію у формі довідки про наявність в матеріалах справи спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оригіналу правовстановлюючого документа на квартиру АДРЕСА_1 ; 2) посвідчену копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 19 квітня 2001 року, який знаходиться в матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судове засідання, призначене на 19 березня 2025 року на 14 год. 00 хв. знято з розгляду у зв`язку із зверненням до медичного закладу головуючого судді Хромової О.О. Наступне судове засідання призначено на 23 квітня 2025 року на 14 год. 00 хв.

25 березня 2025 року на виконання вимог ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 06 лютого 2025 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. надано витребовувані документи.

23 квітня 2025 року протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва судове засідання відкладено на 21 травня 2025 року на 12 год. 30 хв., у зв`язку із першою неявкою позивача.

21 травня 2025 року у судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце проведення судового розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив. Конверт з повісткою про виклик до суду, що направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання позивача, повернувся до суду не врученим з відміткою оператора поштового зв`язку про причини повернення - «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Представник відповідача - адвокат Мещанінов А.М., у судовому засіданні просив залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, який повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В., у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялася належним чином.

Вирішуючи клопотання представника відповідача - адвоката Мещанінова А.М., про залишення позову без розгляду на підставі статті 223 ЦПК України, суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Водночас, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від

25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі

№ 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі

№ 24/260-23/52-б).

Також Верховний Суд у постанові від 11 червня 2021 року у справі № 2-6236/11, провадження

№ 61-6596ск20, сформулював висновок, за яким у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від

30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Верховний Суд в ухвалі від 17 листопада 2022 року по справі № 560/5541/20 висловив позицію, що суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від

03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року). Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії»

04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема, у неотриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

В ухвалі у справі Войцеховський Артур Сергійович проти України (заява № 41881/18) зазначено, що органи влади можуть нести відповідальність лише за ненадсилання відповідних документів заявнику. Сам факт того, що заявник не отримав кореспонденцію, надіслану йому Касаційним судом, недостатньо, щоб закласти аргументовану основу для заяви про те, що права заявника за статтею

6 § 1 Конвенції були порушені. 11. Більше того, Суд зазначає, що заявник не запитав суди про стан провадження у своїй справі протягом більше року після винесення рішення апеляційного суду, незважаючи на високу ймовірність, враховуючи те, що історії провадження, що відповідач буде оскаржувати рішення, винесене на користь заявника. 12. У зв`язку з цим Суд повторює, що зацікавлена сторона зобов`язана виявляти особливу старанність у захисті своїх інтересів і вживати необхідних заходів, щоб залишатися в курсі подій у провадженні (див., серед іншого, Teuschler проти Німеччини (dec.), № 47636/99, 4 жовтня 2001 року).

Крім того, учасники судового розгляду можуть отримати інформацію по справі, в тому числі про дати призначених судових засідань, на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Заяв про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило, звернень з приводу ознайомлення з матеріалами справи, отримання інформації про рух справи, про наступну дату судового засідання від позивача також не надходило.

Заяв чи клопотань про неможливість прибути у судове засідання, про необхідність відкладення судового засідання на іншу дату позивач до суду також не подавав.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Частиною третьою статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як убачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 не з`явивсь в судові засідання

23 квітня 2025 року та 21 травня 2025 року, при цьому був належним чином повідомлений про розгляд даної цивільної справи. Будь-яких заяв щодо неможливості прибуття у судові засідання не подав, також заяв про розгляд справи у відсутність сторони до суду не надходило.

Враховуючи, що розгляд справи проводиться у порядку загального позовного провадження, позивач повторно не з`явився в призначене судове засідання, при цьому, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, будь-яких заяв щодо неможливості прибуття у судові засідання чи розгляд даної цивільної справи у відсутність сторони до суду не подавав, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В., про визнання права власності в порядку спадкування за законом, слід залишити без розгляду.

Керуючись частиною третьою статті 131, частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 21 травня 2025 року.

Суддя О.О. Хромова