Провадження №2-о/635/83/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Даниленко Т.П.,

присяжних Співак В.І., Петренко І.В.,

за участі секретаря судового засідання - Шевченко В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити над ним опіку, призначити ОСОБА_1 опікуном.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01.11.2023 справу призначено до судового розгляду.

Неодноразово викликаний в судові засідання ОСОБА_1 не з`являвся, належним чином був повідомлений про день, час і місце слухання справи, про поважність причин неявки суд не повідомив. Заяв про розгляд справи у відсутності сторони на адресу суду не надходило, а також не надходило жодних клопотань про проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку.

Його представник - адвокат Саєнко В.С. надіслав до суду заяву про припинення дії договору про надання парової допомоги від 09.07.2024, оскільки строк дії вказаного договору закінчився 31.12.2024, продовжений не був. На даний час інтереси заявника ОСОБА_1 не представляє.

Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Заявник має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

При цьому суд зауважує, що ОСОБА_1 будучи ініціатором цього судового провадження без поважних причин неодноразово не з`являвся до суду, надіслав заяви про відкладення розгляду справи без зазначення поважних причин.

Згідно частини п`ятої ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки заявника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, якщо заявник не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Однак заяви про розгляд справи за відсутності сторони до суду не надходило.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого заявника і у випадку повторної його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, залишення заяви без розгляду, в даному випадку, не порушує право заявника на доступ до суду, а є способом вжиття дій направлених на усунення неналежного виконання заявником своїх процесуальних обов`язків та певною мірою заходом суду для протидії здійсненим перепонам для руху справи.

У пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України поняття "може", "має право", "за власною ініціативою" та інші подібні за змістом законодавець не застосовує. Отже, процесуальним законом не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позову без розгляду. З огляду на зазначене повноваження суду залишити заяву без розгляду не є дискреційним, а відносяться до імперативних.

Отже, відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Залишення заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою заявника та його представника є негативним правовим наслідком для заявника у випадку зловживання своїми процесуальними правами (Постанова ВС від 19.10.2022 № 500/3087/18).

За викладених обставин, зважаючи на те, що ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим судом про дату, час та місце розгляду справи, неодноразово не з`явився в судові засідання, заяв про розгляд справи без його участі не надходило, суд залишає заяву без розгляду через повторну неявку сторони заявника в судове засідання.

Керуючись ст. ст. 44, 133, 141, 142, 223, 257, 259, 260,353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про визнання особи недієздатною та встановлення опіки - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду , шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Т.П.Даниленко

Присяжних В.І.Співак

І.В.Петренко