Провадження № 2/638/1697/25

08 травня 2025 року м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Рибальченко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання Коломієць І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Шевченківського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-,-
ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визначити додатковий строк в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 .
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача. Зазначає, що 17 жовтня 2021 року вона виїхала з України, а повернулась вже після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_2 . 14 лютого 2022 року знову покинула України та не поверталась. Після ОСОБА_3 залишились два спадкоємці за законом, які на день смерті були зареєстровані разом з нею: батько позивача, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та брат позивача, ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_5 , на момент смерті був розлучений з ОСОБА_2 , але у них від їхнього шлюбу є неповнолітній син ОСОБА_6 , 2011 року народження, який мешкав разом з його матір`ю і є спадкоємцем ОСОБА_5 . Останнє відоме позивачу місце реєстрації ОСОБА_2 квартира АДРЕСА_1 . 01 жовтня 2024 року чоловік позивача, коли перебирав документи в квартирі АДРЕСА_2 , де мешкали батьки позивача, знайшов заповіт від 26 червня 2014 року, реєстровий номер № 1688. Згідно цього заповіту ОСОБА_3 заповіла позивачу свою частину квартири АДРЕСА_2 . Після отримання цієї інформації чоловік позивача за її довіреністю звернувся до Приватного нотаріуса Борисенко Вікторії Сергіївни, Харківський міський нотаріальний округ Харківської області, яка відкрила спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , з проханням прийняти заяву позивача на прийняття спадщини, але останній було відмовлено, бо шестимісячний строк на подання заяви на той момент вже сплив.
Позивач вважає, що пропуск нею строку для прийняття спадщини відбувся з поважних причин: вона була не обізнана про наявність заповіту, нотаріус, який відкрив спадкову справу після смерті ОСОБА_3 не повідомив її про наявність заповіту на її користь, проживання на великій відстані від місця знаходження спадкового майна та військовий стан на території України.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 листопада 2024 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2025 року замінено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини первісного відповідача ОСОБА_2 на належного відповідача Харківську міську раду.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 березня 2025 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялась.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
Згідно з копією заповіту від 26 червня 2014 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Бервено Н.І., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла належну їй частину квартири за АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Постановою приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Борисенко В.С. від 04 жовтня 2024 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_7 у зв`язку з ти, що ОСОБА_1 не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
На підставі ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно вимог ч.ч.1, 2ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є необізнаність позивача про наявність заповіту на її користь після смерті її ОСОБА_3 , введення в Україні воєнного стану та значна віддаленість позивача від місця знаходження спадкового майна.
Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено, що спадщина відповідно до вимог ст.1277 Цивільного кодексу України відумерлою в частині заповідального майна не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець за заповітом.
Ураховуючи вказані норми, суд вважає, що необізнаність позивача про наявність заповіту на її користь є поважною причиною пропуску ОСОБА_1 для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно із ч. 3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у ОСОБА_1 поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 .
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , яка зареєстрована: АДРЕСА_3 додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Відповідач: Харківська міська рада (, адреса: м. Харків, майдан Конституції 7).

Повний текст судового рішення складений 14 травня 2025 року.

Суддя Л.М. Рибальченко