Провадження № 4-с/761/21/2025
УХВАЛА

про повернення скарги

20 травня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович на дії приватного виконаця,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною скаргою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2023 року справу передано судді Макаренко І.О.

На підставі розпорядження № 01-08-966 від 02.04.2025 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 761/33701/23 за підписом керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2025 року матеріали скарги передані на розгляд судді Романишеній І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 квітня 2025 року скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк на усунення недоліків скарги - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху.

Копію ухвали суду було направлено на електронну адресу скаржника та доставлено до електронної скиньки одержувача 08.04.2025р., яка зазначена в скарзі, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу(хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Cтаном на 20.05.2025р. недоліки скарги не усунуто та із заявою про поновлення (продовження) строку на усунення недоліків скарги скаржник до суду не зверталася.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Скаржник не була позбавлена права та можливості ознайомитись з ухвалою суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Отже, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення скаржника про залишення скарги без руху та необхідність усунення її недоліків у п`ятиденний строк з дня одержання копії ухвали у спосіб, визначений судом.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеву.

У зв`язку з тим, що скаржником не виконані вимоги ухвали суду про усунення недоліків скарги у встановлений судом термін, тому скарга підлягає поверненню відповідно до ст. 185 ЦПК України.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючисьст. 185, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович на дії приватного виконаця - вважати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА