Провадження № 2/761/7796/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Фролова І.В., вирішуючи питання про виправлення описки в рішенні суду від 16 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Версатайл Україна» про стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді ОСОБА_2 перебувала цивільна справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Версатайл Україна» про стягнення заробітної плати.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста від 16 жовтня 2025 року позовну заяву було задоволено у повному обсязі, а саме:

«Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Версатайл Україна» на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час затримки в розрахунку у розмірі 958 932, 26 грн.».

Після ухвалення вказаного рішення суду, судом виявлено описку, а саме встановлено, що у резолютивній частині рішення помилково зазначено « ОСОБА_3 », коли вірним буде: « ОСОБА_1 ».

У відповідності до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи про час та місце слухання справи.

Сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про виправлення допущеної судом описки, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Виправити описку, допущену в рішенні суду від 16 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Версатайл Україна» про стягнення заробітної плати, зазначивши у резолютивній частині рішення « ОСОБА_1 ».

Викласти 4 (четвертий) абзац резолютивної частини рішення наступним чином:

«Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Версатайл Україна» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки в розрахунку у розмірі 958 932, 26 грн.».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: