УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" травня 2025 р. Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Шаренко С.Л.,

при секретарі Реуцькій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Хоменко Сергія Олександровича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 13 березня 2025 року позовні вимоги ТОВ «Бізнес Позика» задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Бізнес Позика» заборгованість за кредитом у розмірі 33 941,16 гр., а також судові витрати.

28.04.2025 представник заявника ОСОБА_1 адвокат Хоменко С.О. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування заяви посилається на те, що з ухваленим заочним рішенням відповідач не погоджується, вважає його необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Зазначає, що рішення суду відповідач не отримувала, а про наявність даного рішення стало відомо після перевірки реєстрів веб-сайту «Судова влада» та Єдиного державного реєстру судових рішень.

Про розгляд справи відповідачка не знала, так як їй не надходили ні ухвала про відкриття провадження, ні позовна заява, а також жодні судові повістки вона не отримувала жадними існуючими засобами зв`язку.

Зазначає, що з метою ознайомлення з рішенням суду, 04.04.2025 нею подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді, однак на дану заяву не було відреаговано. 09.04.2025 подано повторну заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та в той же день надано доступ до матеріалів судової справи в електронному вигляді, однак дані матеріали містили лише рішення суду та не мали сан-копії позовної заяви та доданих до неї документів. Для повного ознайомлення з матеріалами судової справи було подано клопотання про переведення наявних матеріалів судової справи в електронний вигляд від 11.04.2025.

Доступ до скан-копій судової справи було надано лише 21.04.2025 року. У зв`язку з чим вважає, що є вагомі причини для визнання причин пропуску для подання заяви про перегляд заочного рішення поважними та поновлення цього строку.

Зазначає, що позивач вказує, що Договір №229915-КС-004 було підписано, ляхом надсилання через телекомунікаційну систему одноразового ідентифікатора G-1586 на мобільний номер телефону, однак відсутнє належне підтвердження того, що позичальнику була надана вся необхідна інформація відповідно до статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» та ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ризиків фінансових послуг».

Зазначає, що використання однаразового ідентифікатора (G-1586) надісланого SMS, не забезпечує належного рівня ідентифікації і підтвердження, оскільки SMS не є належним засобом автентифікації, згідно зі стандартами довірчих послуг.

Окрім того зазначає, що у договорі №229915-КС-004 про надання кредиту від 19.05.2021 так і в паспорті споживчого кредиту не зазначено переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця, які пов`язані з обслуговуванням кредитної заборгованості, за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредитної заборгованості. Враховуючи, що банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку таких послуг і погодження їх із споживачем при укладенні оспорюваного кредитного договору, то положення такого договору щодо обов`язку позичальника сплачувати комісію в розмірі 3300,00 гр. є нікчемним, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 11, ч. 5 ст. 12 ЗУ «Про споживче кредитування».

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день та час судового засідання повідомлена належним чином.

Представник заявника адвокат Хоменко С.О. в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлявся судом належим чином, надав до суду заяву про перенесення судового засідання, у зв`язку із зайнятістю в іншому засіданні.

Представник ТОВ «Бізнес Позика» - адвокат Виноградов Ю.Е. в судове засідання не з`явився, надав до суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на наступне. Зазначає, що заява про перегляд заочного рішення подана з недотриманням вимог Цивільного процесуального кодексу України, оскільки заявником не зазначено жодних обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, не зазначено причин неподання відзиву, не зазначено жодних заперечень щодо позовних вимог, також не надано жодних доказів вручення відповідачу копії рішення суду, після чого відповідач міг би просити суд поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду. Не зазначено підстав пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду та не зазначено підстав для його поновлення.

Зазначає, що у своїй заяві відповідач не зазначила жодних змістовних заперечень проти позовних вимог позивача, з посиланням на відповідні належні та достатні докази. Також представник позивача, просив розглянути заяву про перегляд заочного рішення за відсутністю представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належних чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши заяву та матеріали цивільної справи, зазначає наступне.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 13.03.2025 року позовні вимоги ТОВ «Бізнес Позика» задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Бізнес Позика» заборгованість за кредитним логвоором у розмірі 33 941, 16 гр., а також судові витрати.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява перебувала в провадженні Київського районного суду міста Харкова з 12.12.2024. Під час судового розгляду на електронну адресу відповідача та на номер мобільного телефону направлялись судові виклики, які були успішно доставлені, про що в матеріалах справи є відповідні довідки про успішну доставку повідомлення (а.с. 74, 75, 77). Адреса електронної пошти та номер мобільного телефону, на які направлялись судові повістки відповідачу зазначені у довідці «Візуальна форма послідовності дій Клієнта» та анкеті клієнта (витяг з інформаційно-телекомунікаційної системи www.my.bizpozyka.com), які долучені до позовної заяви (а.с. 29, 30).

Окрім того, позовна заяву було подано через підсистему «Електронний Суд», у зв`язку з чим позивач зобов`язаний був надати доказ надсилання примірника позовної заяви відповідачу. На підтвердження цього в матеріалах справи, а саме в додатках до позовної заяви є опис вкладення про направлення на зареєстровану адресу відповідача ( АДРЕСА_1 ) копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами (а.с. 63). Як вбачається зі змісту довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 16.12.2024, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 65), а тому позовна заява надсилалась позивачем на її зареєстровану адресу у встановленому законом порядку.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Таким чином, вказані заявником обставини, що відповідач об`єктивно не могла висловити свою позицію щодо цієї справи. Не надала доказів своєї непричетності та не змогла спростувати факти і обставини, на які посилався позивач, оскільки не була належним чином повідомлена про день та час розгляду справи не є поважними, оскільки спростовуються матеріалами справи. Справа перебувала в провадженні судді 3 місяці, та цього часу достатньо було для надання до суду обґрунтованих заперечень на позовні вимоги.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07 липня 1989 року по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Також, на переконання суду представник заявника у своїй заяві про перегляд заочного рішення не надав суду будь-яких доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли вплинути на розгляд справи по суті на момент постановлення рішення суду і, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 13.03.2025 у справі № 953/11505/24 оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені у ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Хоменко Сергія Олександровича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику право на оскарження заочного рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Шаренко С.Л.