РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Простибоженко Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Житомира в особі Житомирської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить встановити їй, як спадкоємиці за законом першої черги, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, після смерті якого відкрилась спадщина на частину житлового будинку та земельної ділянки, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що пропустила строк для звернення до нотаральної контори, оскільки має проблеми зі здоров`ям, тривалий час хворіла. Також зазначає, що в Україні введений воєнний стан, часто оголошуються повітряні тривоги, наявні проблеми з електропостачанням, що в свою чергу також вплинуло на можливість своєчасно звернутися до нотаріуса для проведення нотаріальних дій з відкриття спадщини.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Згідно з ухвалою суду від 18.12.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справ постановлено проводити в загальному позовному провадженні, призначене підготовче судове засідання; витребувано з Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Витяг зі Спадкового реєстру про реєстрацію спадкової справи та за наявності належним чином засвідчену її копію, заведену після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.01.2025державний нотаріус Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області на виконання вимог ухвали суду від 18.12.2024 направила на адресу суду інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (а.с. 21).

28.01.2025 на підставі ухвали суду, яка постановлена судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, до участі у справі в якості третьої особи залучений ОСОБА_2 , який є рідним братом позивачки.

03.03.2025 згідно з ухвалою суду, яка постановлена судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явилась, в матерілах справи міститься її заява про розгляд справи без її участі (а.с. 39).

Представник відповідача ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, направила заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 24).

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи без його участі, щодо задоволення позовних вимог не заперечував (а.с. 36).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності учасників справи, які скористалися своїм правом та подали до суду заяви про розгляд справи в їх відсутність.

На підставі положень ч. 1 ст. 244, 259 ЦПК України в судовому засіданні 05.05.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, складення повного тексту судового рішення відкладено до 10 днів.

ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Статтями 1216, 1218 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами 1,2 статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно із статтею 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ІV. Обставини, встановлені судом, докази на їх підтвердження та мотиви суду

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про народження (а.с. 4).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 17.04.2024 (а.с. 5).

Мати позивачки ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 04.01.2003 (а.с. 40).

Зі змісту договору дарування частини житлового будинку від 26.02.2004 та договору дарування земельної ділянки від 26.02.2004 вбачається, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належать 16/100 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 160 кв.м. за цією ж адресою (а.с. 41 - 43).

Згідно з копією будинкової книги для прописки громадян, які проживають в будинку АДРЕСА_2 на момент смерті ОСОБА_3 з ним не були зареєстровані інші особи, які мають право на спадкування (а.с. 8-13).

Відповідно до виписки із медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 10.10.2024 хворіла на правобічну нижньодольову пневмонію, у зв`язку з чим проходила лікування (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, що підтверджується змістом Витягу зі Спадкового реєстру №79660142 від 08.01.2025 (а.с. 21).

Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.

На підставі досліджених доказів судом встановлено, що мати позивача померла, рідний брат позивачки із заявою про прийняття спадщини не звертався, не заперечує щодо задоволення позовних вимог, наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину у встановленому законом порядку після смерті ОСОБА_3 , судом не встановлено.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що у зв`язку із веденням воєнного стану в Україні та значним погіршення стану її здоров`я, що потребувало лікування, вона не мала змоги своєвчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який у подальшому неодноразово продовжувався і триває по теперішній час.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі №459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Дослідивши письмові докази у справі, встановивши в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження заявлених вимог, суд доходить висновку про можливість визнати поважними причини, які завадили позивачці своєчасно подати заяву про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 , які обумовлені погіршенням стану її здоров`я, введенням по всій території України воєнного стану, що безумно впливає на можливість безперешкодно та передбачувано здійснювати юридично значимі дії. Також суд враховує незначний проміжок часу, який минув з часу спливу відповдного строку та зверненням до суду з позовом, що вказує на те, що позивач проявляє зацікавленість в отриманні спадщини. За наведених обставин суд вважає, що існують підстави для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: Територіальна громада міста Житомира в особі Житомирської міської ради, місце знаходження: м. Житомир, майдан імені С.П. Корольова, 4/2, .

Третя особа: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Повний текст рішення складений 12.05.2025.

Суддя О.В. Стрілецька