РІШЕННЯ

Іменем України

03 листопада 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря Гуцул Д.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу. Вона пояснила, що підставами для розірвання шлюбу є ті обставини, що сторони мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки, відсутні спільні інтереси та взаєморозуміння. Спільного господарства не ведуть, разом не проживають з 2021 року. Подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим.

Відповідач подав до суду заяву, в якій визнав позов повністю. Обидві сторони подали заяви про розгляд справи за їх відсутності та повідомили, що примирення неможливе.

Відповідно до статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Суд встановив, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 04 листопада 2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1650 (серія свідоцтва НОМЕР_1 ).

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини першої статті 24 СК України).

Частиною третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (пункт 1 частини другої статті 49 ЦПК України). У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частина четверта статті 206 ЦПК України).

Визнання Відповідачем позову не суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

З огляду на те, що право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини та неприпустимість примусового збереження шлюбних відносин є визначальними, сімейні відносини між сторонами фактично припинені, спільне життя і збереження шлюбу неможливе. Суд вважає, що подальше існування шлюбу суперечитиме інтересам обох сторін. Таким чином, позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 141 ЦПК судові витрати по сплаті судового збору залишити за Позивачкою за її заявою.

Керуючись статтями 76-83, 141, 142, 258, 259 ЦПК України, статтями 24, 56, 112 СК України, Суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04 листопада 2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1650 (серія свідоцтва НОМЕР_1 ) - розірвати.

Позивачці залишити прізвище ОСОБА_4 .

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення суду про розірвання шлюбу надсилається судом до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО