Справа № 309/654/25
Провадження № 2/309/205/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в особі: головуючого-судді Довжанин М.М. за участю секретаря судового засідання Драб Н.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про збільшення розміру стягуваних аліментів.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 06 лютого 2011 року між позивачкою ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 укладений шлюб, що зареєстрований виконкомом Березівської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом № 01. Від цього шлюбу в них народилось двоє дітей - дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Хустського районного суду від 15 березня 2017 року у справі № 309/4205/16-ц з ОСОБА_3 на утримання дочки ОСОБА_3 та сина ОСОБА_3 , стягнуто аліменти у розмірі 750 грн., щомісячно на кожну дитину, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 07 грудня 2016 року до досягнення дітьми повноліття.

Згідно рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 25 червня 2020 року у справі № 309/443/20 збільшено розмір стягуваних аліментів та визначено стягувати з ОСОБА_2 на утримання дочки та сина в розмірі по 1800 грн. на кожну дитину до досягнення дітьми повноліття.

Враховуючи те, що з відповідача стягуються аліменти на утримання дітей в розмірі по 1 800 грн. на кожну дитину, що не покриває і половини витрат на утримання дітей, у позивачки виникла необхідність збільшення розміру стягуваних аліментів, враховуючи положення законодавства щодо права того з батьків, з яким проживає дитина, вирішувати питання щодо способу стягнення аліментів.

Представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Свіжий О.В. до суду подано відзив на позовну заяву про збільшення аліментів, в якому просить відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 . Відзив обґрунтований тим, що відповідач несе систематичні витрати, пов`язані із утриманням хворої матері, ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується висновком № 63 від 07.03.2025 року. На утриманні відповідача перебуває його нова сім`я. Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 25 червня 2020 року у справі № 309/443/20 збільшено розмір стягуваних аліментів та визначено стягувати по 1800 грн. на кожну дитину до повноліття, що становить більше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Позивач також не надала суду жодного доказу, що відповідач працює та отримує доходи.

Позивачка ОСОБА_1 судове засідання не з`явилася, її представник - адвокат Плешинець М.В. через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Від представника відповідача адвоката Свіжий О.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Через неможливість його участі у розгляді справи, оскільки представник перебуває у відрядженні в м. Київ. До цього клопотання представником додано посадковий документ 12.05.2025 року, виданий на ім`я ОСОБА_5 , з датою та часом відправлення 12.05.2025 р. 11:05 год. та датою і часом прибуття 12.05.2025 р. 17:22 год.

Суд, розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, дійшов до висновку провести судове засідання без участі відповідача та його представника, у зв`язку з тим, що зазначена судова справа вже тривалий час перебуває у провадженні суду, на думку суду представник відповідача затягує розгляд справи клопотаннями про відкладення судових засідань. При цьому, суд звертає увагу, що 29 квітня 2025 року від представника відповідача адвоката Свіжий О.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Клопотання обумовлене тим, що представник не має можливості з`явитись на розгляд справи в засідання, призначеного на 29.04.2025р. з поважних причин, оскільки буде приймати участь в слідчих діях в м. Хмельницький по кримінальному провадженню. Однак відповідні підтверджуючі докази представником відповідача так і не були додані до матеріалів справи.

Згідно з пунктами 1, 2 ч. 2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

В своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі "Шульга проти України", пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення Суду у справі "Мусієнко проти України", пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Суд також враховує те, що представником відповідача був поданий відзив на позовну заяву. Тому суд, виходячи з якнайкращого забезпечення інтересів дитини, вважає за можливе провести судове засідання без участі відповідача, та його представника, який повідомлений належним чином. Наявні у матеріалах справи докази дозволяють розглянути справу в межах заявлених позивачем вимог.

Відповідно до ч.3 ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що у позивачки ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 у шлюбі народилось двоє дітей: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 28 грудня 2012 року та свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 від 20 жовтня 2014 року.

Згідно рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 15 березня 2017 року у справі № 309/4205/16-ц, шлюб між сторонами розірваний. Цим рішенням також визначено стягувати з ОСОБА_2 на утримання дочки ОСОБА_3 та сина ОСОБА_3 , аліменти у розмірі 750 грн., щомісячно на кожну дитину, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 07 грудня 2016 року до досягнення дітьми повноліття.

Свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_3 від 09 березня 2019 року стверджується, що позивачка змінила прізвище на ОСОБА_6 .

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 25 червня 2020 року у справі № 309/443/20 року збільшено розмір стягуваних аліментів та визначено стягувати з ОСОБА_2 на утримання дочки та сина в розмірі по 1800 грн. на кожну дитину до досягнення дітьми повноліття.

Обов`язок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України та є одним з головних конституційних обов`язків. Такий обов`язок послідовно визначений у сімейному законодавстві.

Відповідно до ч.2 ст.150 СК України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Згідно ст. 11 Закону України "Про охорону дитинства", батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей.

Статтею 180 СК України встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі, як це передбачено ч. 1 ст. 184 СК України.

У відповідності до ч. ч. 1, 2ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує:1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав;3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;4) інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 1 ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Згідно з ч.1 ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства", кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Частиною 2 статті 182 СК України встановлено, що розмір аліментів має бути необхідним достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Так, згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум на дітей віком від 6 до 18 років з 01.01.2025 становить - 3196 гривень.

За змістом ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року (яка була ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789-XII від 27 лютого 1991 року і набула чинності для України 27 вересня 1991 року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Також ч.1 та 2 ст.27 Конвенції визначено, що держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Як роз`яснено в п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Також, вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Та обставина, що з віком потреби дітей зростають, а це в свою чергу тягне постійне зростання витрат, зокрема, з боку матері, з якою проживають діти, на їхнє утримання, забезпечення освіти, гармонійного розвитку, медичного догляду та відпочинку є загальновідомого та не потребує доказуванню. Внаслідок таких змін збільшуються витрати матері на утримання дітей, що в свою чергу свідчить про погіршення її майнового стану.

Також слід визнати, що змінилися потреби в коштах для утримання і розвитку дітей, тому виникли дійсні підстави для вимоги до платника аліментів про зміну їх розміру.

З огляду на те, що з моменту ухвалення рішення суду від 25 червня 2020 року пройшов значний час, то зазначені вище обставини самі по собі свідчать про погіршення майнового стану позивачки, що в свою чергу є достатньою підставою для збільшення розміру аліментів.

Суд враховує те, що відповідач є здоровою та працездатною людиною, а отже не позбавлений можливості сплачувати аліменти. Натомість твердження відповідача, що він несе систематичні витрати, пов`язані із утриманням матері не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Так, висновок за № 63 про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, унаслідок яких вони потребують надання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі, виданий на ім`я ОСОБА_7 , не є доказом здійснення догляду за особою зі сторони відповідача ОСОБА_8 , оскільки лише вказує на потребу у такому догляді. Крім цього до відзиву на позовну заяву не додано документів, що підтверджують родинний зв`язок відповідача та ОСОБА_7 , що позбавляє суд можливості встановлення родинних відносим між цими особами.

З урахуванням наведеного, виходячи з того, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дітей та має бути не меншим 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з огляду на інтереси дітей, з точки зору стабільності врегулювання правовідносин між сторонами, підходячи системно до даної ситуації, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити та збільшити розмір аліментів, які стягуються на підставі рішення Хустського районного суду від 25 червня 2020 року до 4000 гривень на кожну дитину, але не менше 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення ними повноліття, починаючи стягнення з дня набрання цим рішенням законної сили.

Згідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивачка звільнена від сплати судового збору. У зв`язку з чим, на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути в дохід держави судовий збір в сумі 1211, 20 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 430 ЦПК України рішення суду в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню - у межах суми платежу за один місяць.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 81, 223, 247, 274, 277, 263-265, 430 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Змінити розмір аліментів, що встановлений рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 25 червня 2020 року у справі № 309/443/20 та стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , мешканця АДРЕСА_1 на корить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , мешканки АДРЕСА_2 , аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у твердій грошовій сумі в розмірі по 4000 /чотири тисячі/ гривень щомісячно на кожну дитину, але не менше 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішення законної сили і до досягнення дітьми повнолітнього віку.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , мешканця АДРЕСА_1 , на користь держави 1211 /одну тисячу двісті одинадцять/ гривень 20 /двадцять/ копійок судового збору.

Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.