Дата документу 13.05.2025
Справа № 334/523/24
Провадження № 2/334/2260/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року місто Запоріжжя

Дніпровський районний суд міста Запоріжжя в складі:

головуючого судді Коломаренко К.А.,

при секретарі Цілінко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку -, -

В С Т А Н О В И В:

22.01.2024 року представник позивача звернувся з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості з оплати послуг з управління багатоквартирним будинком, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкові території за період з 01.02.2021 року по 31.12.2023 року в загальному розмірі 16 732,80 грн. разом із судовими витратами у вигляді судового збору 3028,00грн. та витрат на правничу допомогу в розмірі 3000,00 грн.

Заочним рішенням Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 27.03.2024 року позов публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж задоволено частково, стягнуто солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» (м. Запоріжжя, вул. Сергія Синенка, буд. 69-А, ) заборгованість за внесками по управлінню будинком за період з 01.02.2021 року по 31.12.2023 року у розмірі 10 920,00 гривень, три відсотки річних за період з лютого 2021 року по 23 лютого 2022 року включно в сумі 348,24 гривень, інфляційні витрати за період з лютого 2021 року по лютий 2022 року включно в сумі 1 285,89 гривень, а всього 12 554,13 гривень (дванадцять тисяч п`ятсот п`ятдесят чотири гривні 13 коп.)., вирішено питання про судові витрати.

11.03.2025 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Огійченко Є.В. разом з заявою про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення надійшла заява про перегляд заочного рішення, в якій представник просить скасувати заочне рішення Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 27.03.2024 року у справі № 334/523/24. В обґрунтування заяви зазначає, що на підставі договору купівлі-продажу вказана квартира була відчужена ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 покупцеві ОСОБА_5 на підставі нотаріально посвідченого договору. З огляду на зазначене просить заочне рішення скасувати.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 12.03.2025 року заяву прийнято до розгляду, призначено судове засідання.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 29.04.2025 року заочне рішення суду від 27.03.2024 року у вказаній справі - скасовано. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначено на 13.05.2025 року о 14-00 годині.

12.05.2025 року від представника позивача адвоката Здорик О.І. надійшло клопотання про заміну відповідача, в якому зазначає, що до матеріалів справи представником відповідача було надано договір купівлі-продажу квартири від 25.06.2012 року, власником якої є ОСОБА_5 , у зв`язку з чим просить замінити відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на належного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

13.05.2025 року до суду надійшла уточнена позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, подана за підписом Голови правління ОСББ «Стандарт плюс» Орел Д.І., в якій просить: стягнути з ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та є власником вказаної квартири на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» заборгованість по внескам на утримання будинку та прибудинкової території за період з 01.01.2019 року по 30.04.2025 року в розмірі 23 712,00 гривень, та судовий збір в розмірі 3028,00 грн.. Також просив розгляд справи призначити в порядку загального позовного провадження.

На підставі Закону України № 4273-IX від 26.02.2025 року «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», який набрав чинності 25.04.2025 року, відбулася зміна найменування Ленінського районного суду міста Запоріжжя на Дніпровський районний суд міста Запоріжжя.

Сторони в судове засідання не з`явились, будучи належним чином та завчасно повідомленими про дату, час та місце судового засідання.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Щодо клопотання представника позивача про заміну відповідача.

Відповідно до ч..1, 2 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.1, 2, 4 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Заява позивача про заміну неналежного відповідача подана до початку першого судового засідання, обґрунтована відповідними обставинами, за яких позовні вимоги мають бути пред`явлені до вказаного відповідача, а тому підлягає задоволенню.

Таким чином, оскільки власником квартири АДРЕСА_2 , за якою наявна заборгованість перед позивачем по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, належить на праві власності ОСОБА_5 , клопотання позивача слід задовольнити та замінити первісних відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на належного відповідача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Щодо поданої представником позивача уточненої позовної заяви.

Відповідно до ч..1, 2 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 234/11607/20, провадження № 61-15126св21 (ЄДРСРУ № 102562288) досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Дослідивши подану позивачем «уточнену позовну заяву», з огляду на викладені в ній вимоги, суд доходить висновку, що фактично позивачем здійснено зміну предмету позову шляхом доповнення позовних вимог в межах спірних правовідносин.

З огляду на те, що позивачем заява подана до початку першого судового засідання, суд доходить висновку, що заява про зміну предмета позову підлягає задоволенню та до розгляду слід прийняти позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.

Щодо клопотання представника позивача про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Частинами 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України визначено справи, які розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 277 ЦПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до положень п.1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (90 840,00 гривень).

З огляду на ціну позову, а саме: 23 712,00 гривень, зазначений спір є малозначним, а тому згідно зі ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Беручи до уваги, що спір між сторонами виник щодо стягнення заборгованості за надані послуги з утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, а тому швидке вирішення справи є пріоритетним у даному випадку, враховуючи зміст позовних вимог, значення справи для сторін, складність справи, ціну позову, прихожу до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з урахуванням вимог ст. ст. 274, 277 ЦПК України.

Крім цього, суд звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Дослідивши клопотання представника позивача, матеріали справи, предмет та підстави позову, судом не встановлено обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, відтак у задоволенні клопотання представника позивача слід відмовити.

Суд вважає за необхідне роз`яснити, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази (Глава 5 Розділу 1 ЦПК України) і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (Глава 1 Розділу ІІІ ЦПК України), а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків (ч. 1 ст. 279 ЦПК України).

Керуючись ст.ст.19, 293, 294, 313, п. 28 ст. 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача адвоката Здорик О.І. про заміну відповідача задовольнити.

Замінити у цивільній справі №334/523/24 відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на належного відповідача ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Заяву представника позивача про зміну предмета позову задовольнити.

Прийняти до розгляду позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт плюс» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території - відмовити.

Судове засідання відкласти на 09 червня 2025 року на 14 год. 00 хв.

Зобов`язати позивача направити відповідачеві ОСОБА_5 копію позовної заяви з додатками протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, докази направлення надати суду.

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 178, ч. 1 ст. 278 ЦПК України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив. Ознайомитись з повним текстом ухвали, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в мережі Інтернет за веб-адресою: https:// ln.zp.court.gov.ua/sud0814/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.