Справа № 703/474/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

13 травня 2025 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Ігнатенко Т.В.

секретаря судового засідання Яковенко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Примак Володимир Андрійович, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» та приватного нотаріуса Смілянського міського округу Таран Галини Володимирівни про визнання кредитного зобов`язання припиненим та зняття обтяження з майна,

ВСТАНОВИВ:

27 січня 2025 року, через систему «Електронний суд», на адресу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла вищевказана позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Примак В.А., в якій просить суд: визнати кредитний договір, укладений з Відкритим акціонерним товариством комерційний банк «Надра» №247п/08/2008-980 від 29 липня 2008 року; зобов`язати приватного нотаріуса Смілянського міського нотаріального округу Таран Галину Володимирівну зняти обтяження з нерухомого майна №7647672 від 29 липня 2008 року.

Ухвалою судді від 28 січня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, відповідачам роз`яснено право на подання до суду відзиву на позовну заяву та встановлено відповідний строк, а також відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

У встановлений судом строк відповідачами відзиву на позовну заяву до суду не подано.

10 квітня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Примак В.А. у судове засідання повторно не з`явився, повторно звернувся до суду з заявою про відкладення судового засідання у зв`язку з його перебуванням на лікарняному.

Представник відповідача ТОВ «ФК «Інвест-Кредо» - адвокат Шульга П.М. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення був повідомлений належним чином, звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи.

Відповідач приватний нотаріус Смілянського міського округу Таран Г.В. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце його проведення була повідомлена належним чином.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Згідно ч.3 ст.2 ЦПК України, однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Згідно ч.5 ст.223 та п.3 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 02 грудня 2021 року у справі №675/1998/19 зазначив, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи».

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, у позовній заяві ОСОБА_1 зазначено, що він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому іншої інформації щодо адреси, за допомогою якої суд має можливість здійснювати з ним листування, зокрема, направлення поштової кореспонденції з процесуальними документами суду та судовими повістками, позивачем не зазначено.

З метою виклику позивача ОСОБА_1 у підготовчі судові засідання у даній справі, які було призначено на 25 лютого 2025 року та 10 квітня 2025 року, суд направив на його адресу судові повістки з повідомленням про вручення поштового відправлення, які повернуті до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, з метою виклику позивача ОСОБА_1 у судові засідання у даній справі, які призначені на 29 квітня 2025 року та 13 травня 2025 року, суд направив на його адресу судові повістки з повідомленням про вручення поштового відправлення, які до суду не повернулися.

Відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно ч.6 ст.11 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до ч.7 ст.11 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , така подана в інтересах останнього його представником адвокатом Примаком В.А. через систему «Електронний суд» та останній зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

З урахуванням викладеного, на електронну адресу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Примака В.А. направлено ухвалу суду від 10 квітня 2025 року про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, в якій зазначено відомості про призначення судового засідання на 29 квітня 2025 року та виклик сторін у справі, а також судову повістку про виклик у судове засідання, яке призначено на 13 травня 2025 року.

Вищевказані ухвала суду та судова повістка доставлені на електронну адресу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Примака В.А. 11 квітня 2025 року та 30 квітня 2025 року.

Згідно п.2 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Враховуючи, що представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Примаку В.А. доставлені вищевказані ухвала суду від 10 квітня 2025 року про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, в якій зазначено відомості про призначення судового засідання на 29 квітня 2025 року та виклик сторін у справі, а також судова повістка про виклик у судове засідання, яке призначено на 13 травня 2025 року, суд, з урахуванням положеньч.5 ст.130 ЦПК України, приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 також отримав зазначені документи.

Таким чином, позивача ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про дату, час та місце проведення судового розгляду даної справи, в зв`язку з чим він мав об`єктивну можливість прийняти участь у судових засіданнях 29 квітня 2025 року та 13 травня 2025 року у вищевказаній справі або направити на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі.

Однак, у визначені дні та час позивач та його представник у судові засідання не з`явилися, заяв про розгляд справи без їх участі не направляли.

Наявність у представника позивача ОСОБА_1 адвоката Примака В.А. поважних причин повторного неприбуття у судові засіданні та подання ним заяв про відкладення розгляду справи з даних причин, не є перешкодою для прибуття ОСОБА_1 у судові засідання для розгляду справи або залучення для представлення його інтересів у суді іншого представника.

Отже, неявка в судові засідання позивача та його представника, які належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, незалежно від наявності у представника позивача поважних причин повторного неприбуття у судове засідання, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення стороною позивача своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призводить до безпідставного затягування розгляду справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті виниклого спору.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_1 та його представник, будучи належним чином повідомлені про час, день і місце судових засідань, повторно не з`явилися до суду, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надали, приймаючи до уваги розумність строків розгляду справи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотань представника позивача і представника відповідача про відкладення розгляду справи та приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.2, 44, 193, 223, 247, 257, 260, 294 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_1 адвоката Примака Володимира Андрійовича та представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» - адвоката Шульги Павла Миколайовича про відкладення розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Примак Володимир Андрійович, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» та приватного нотаріуса Смілянського міського округу Таран Галини Володимирівни про визнання кредитного зобов`язання припиненим та зняття обтяження з майна відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Примак Володимир Андрійович, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» та приватного нотаріуса Смілянського міського округу Таран Галини Володимирівни про визнання кредитного зобов`язання припиненим та зняття обтяження з майна, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з зазначеними у позовній заяві вимогами.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Т.В. Ігнатенко