Справа № 211/5176/21
Провадження № 2/211/47/25
У Х В А Л А

про відмову в колегіальному розгляді справи

14 травня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сарат Н.О.

при секретарі С.М. Зоріній

за участі представника позивача Скляр Н.М.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривий Ріг цивільну справу за позовом Криворізької міської ради до ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Меньшикова Кристина Олександрівна про визнання недійсними договорів дарування та скасування державної реєстрації права власності,-

в с т а н о в и в :

В провадженні суду знаходиться вказана цивільна справа.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 надав до суду клопотання про розгляд справи колегіально, згідно ст. 34 ЦПК України, яке підтримав в судовому засіданні. Вважає, що справа є складною, якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала. Питання, що виникають під час колегіального розгляду справи судом, вирішуються більшістю голосів суддів. Головуючий голосує останнім. При ухваленні рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання рішення чи ухвали. Судді не мають права розголошувати міркування, що були висловлені при обговоренні під час ухвалення судового рішення. Суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення. Дана категорія справ про скасування права власності не розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, а тому, враховуючи обставини та складність даної справи, зважуючи на необхідність дослідження значної кількості доказів, зважаючи на наслідки до яких призводить результат розгляду даної справи, вважаємо за необхідне просити розглянути справу колегіально у складі трьох суддів. Представник відповідача вважає, що лише при колегіальному розгляді даної справи усі доводи сторін будуть належним чином заслухані та почуті, детально проаналізовані та лише при колегіальному розгляді буде дійсно прийнято незалежне, об`єктивне та законне рішення. Невиправданий формальний та одноособовий підхід до розгляду даної справи призведе до того, що і надалі у місті Кривий Ріг буде діяти незаконна схема, за якою внаслідок неправомірних дій посадових осіб виконавчого комітету Криворізької міської ради (серед яких, в тому ж числі, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та наближені до них підставні особи (виконавці) - ОСОБА_8 , який вже є фігурантом розслідувань журналістів «bihus.info» (https://bihus.info/u-kryvomu-rozi-pohovannya-vijskovosluzhbovcziv-monopolizuvaly-pryvatnyky-povyazani-iz-dyrektorom-misczevogo-komunalnogo pidpryyemstva/), ОСОБА_9 , який був засуджений за вбивство та незаконне заволодіння майном, ОСОБА_10 , який в якості адвоката забезпечує юридичну підтримку у злочинному угрупуванні та ОСОБА_11 , який, як начальник БТІ вирішує питання щодо виготовлення документів на право власності, його переоформлення, тощо), які на постійній основі зловживаючи своїм службовим становищем вчиняють дії, які направленні на позбавлення землекористувачів міста права власності.

Відповідач ОСОБА_1 клопотання підтримав.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_12 заперечувала проти клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 2 ст. 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до статті 34 ЦПК України:

1. Цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Справи про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави розглядаються колегіально Вищим антикорупційним судом у складі трьох суддів.

Частину першу статті 34 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 263-IX від 31.10.2019.

2. У випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

3. Перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції здійснюється колегією суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів.

4. Перегляд судових рішень судів першої та апеляційної інстанції здійснюється колегією суддів суду касаційної інстанції у складі трьох або більшої непарної кількості суддів.

5. У визначених цим Кодексом випадках перегляд судових рішень судом касаційної інстанції здійснюється судовою палатою Касаційного цивільного суду (палатою), об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду (об`єднаною палатою) або Великою Палатою Верховного Суду (Великою Палатою).

6. Засідання палати в суді касаційної інстанції вважається правомочним за умови присутності на ньому більше половини її складу.

7. Засідання об`єднаної палати, Великої Палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні не менше ніж дві третини її складу.

8. Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами здійснюється судом у такому самому кількісному складі, в якому ці рішення були ухвалені (одноособово або колегіально).

9. Незалежно від того, у якому складі розглядалася справа, перегляд судових рішень за виключними обставинами з підстав, визначених пунктами 1, 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, здійснюється колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів, а з підстави, визначеної пунктом 2 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - Великою Палатою Верховного Суду.

10. Якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

11. Питання про розгляд справи колегією у складі більше трьох суддів вирішується колегією суддів, визначеною в порядку, встановленому частиною другою статті 33 цього Кодексу, до початку розгляду справи, з урахуванням категорії і складності справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Вказана норма визначає дві передумови колегіального розгляду справи, а саме:

1) призначення колегіального розгляду до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу;

2) можливість колегіального розгляду такої справи у випадках, передбаченихЦПК.

В той же час згідно ч. 1 ст. 34 ЦПК України, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Винятками із цього правила є справи про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави розглядаються колегіально Вищим антикорупційним судом у складі трьох суддів, а також справи окремого провадження, які розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних ч.ч. 1, 2ст. 34 ЦПК України.

Розгляд справи колегіально передбачений також на стадіях перегляду рішень в апеляційному та касаційному порядку ч.ч.3-7ст. 34 ЦПК України.

У відповідності до ч.4 ст.293 ЦПК України, обов`язковий колегіальний розгляд справ судом першої інстанції (у складі одного судді і двох присяжних) передбачено лише при розгляді справ окремого провадження у визначених випадках.

Дана ж цивільна справа розглядається судом у порядку позовного провадження та не є винятком із вказаних вище. Головуючий суддя зобов`язаний дотримуватись у процесі завдань цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення даної цивільної справи.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що правових підстав для колегіального розгляду даної справи не встановлено, а тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 34, 258-261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - Лісового Д.О. про призначення колегіального розгляду справи - відмовити.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 14.05.2025 року 12-20 год.

Суддя: Н. О. Сарат