Справа №627/436/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" травня 2025 р. с-ще Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Бугаєнко І.В.,

за участі секретаря В`юнник В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Краснокутську цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС», представник позивача адвокат Гайова Анастасія Сергіївна до ОСОБА_1 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «МІЛОАН» про стягнення заборгованості за кредитним договором -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить: 1) стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» заборгованість за Кредитним договором №4485661 від 30.05.2021р. у розмірі 27 600,00 грн.; 2) стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» судовий збір у розмірі 2 422,40 грн., та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн.

Заочним рішенням Краснокутського районного суду Харківської області від 01.07.2024 задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС». Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ДІДЖИ ФІНАНС» заборгованість за Кредитним договором №4485661 від 30.05.2021 у сумі 27 600,00 грн. (двадцять сім тисяч шістсот гривень) із яких: - заборгованість за тілом кредиту складає 10000 грн.; - заборгованість за відсотками 16 600,00 грн.; - заборгованість за комісійними винагородами 1000 грн.; - заборгованість за пенею 0 грн. Крім того, з ОСОБА_1 стягнуто судовий збір у розмірі 2 422,40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000 грн.

28.11.2024 ухвалою Краснокутського районного суду Харківської області скасовано заочне рішення Краснокутського районного суду Харківської області від 01.07.2024 по справі № 627/436/24 (провадження № 2/627/212/2024) за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС», представник позивача адвокат Гайова Анастасія Сергіївна до ОСОБА_1 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «МІЛОАН» про стягнення заборгованості за кредитним договором, а справу призначено до судового розгляду.

13.05.2025 через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху, мотивована тим, що долучена до матеріалів позовної заяви квитанція №4733-7997-0771-3639 від 29.04.2024 року не містить відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. При цьому відповідач посилається на численні норми діючого законодавства та усталену судову практику. Вважає, що позивачем має бути надано суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору на рахунок Краснокутського районного суду Харківської області із зазначенням у платіжному документі, крім іншого, відомостей про сплату судового збору із призначенням платежу: «за подачу позовної заяви ТОВ «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості». Сумніви у зарахуванні коштів судового збору за квитанцією від 29.04.2024 року до бюджету Держави у даному випадку не висувається.

Представник позивача у відкрите судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся, в додаткових поясненнях від 28.04.2025 позивач просить суд здійснювати розгляд справи у всіх судових засіданнях за відсутності представника позивача.

Відповідач ОСОБА_1 у відкрите судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи судом повідомлялася, причини неявки суду не повідомила.

Представник третьої особи ТОВ «МІЛОАН» у відкрите судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлялися, причини неявки суду не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, розглянувши клопотання відповідача, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків.

За приписами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Із позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотку ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з роз`ясненнями наведеними у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За приписами ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року №22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Положеннями Інструкції встановлено вимоги про заповнення розрахункових документів.

За вимогами пункту 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладено в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, який обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно з додатками 2, 8 до Інструкції одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Положеннями п. 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, які зазначено в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 березня 2018 у справі №914/1542/17, від 16 січня 2019 у справі №905/1057/18, від 10 травня 2018 року у справі № 613/372/16-ц, та ухвалах Верховного Суду від 26 березня 2018 у справі № 907/892/15, від 16 квітня 2018 року у справі № 922/3137/17, від 20 квітня 2018 року у справі № 910/12031/17, від 21 лютого 2019 року у справі № 910/8880/18, від 13 лютого 2020 року № 910/4557/18.

Разом з тим, долучена до матеріалів позовної заяви квитанція про сплату № 4733-7997-0771-3639 від 29.04.2024 року не містить відомостей про те за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір, тому вказана квитанція не може слугувати доказом належної оплати позивачем судового збору саме за позовом до ОСОБА_1 .

При цьому інша інформація, яка б надавала можливість ідентифікувати, що саме за подачу позовної заяви про стягнення заборгованості, відповідачем за якою є ОСОБА_1 позивачем сплачено судовий збір, відсутня, а отже суд дійшов висновку про те, що додана позивачем копія квитанції не є належним доказом сплати судового збору за даною позовною заявою.

Вказаний висновок підтверджено Постановою Київського апеляційного суду від 05 травня 2020 року у справі № 755/3288/20, Постановою Київського апеляційного суду від 06 жовтня 2020 року у справі № 755/3292/20, Постановою Київського апеляційного суду від 23 вересня 2024 року у справі № 755/9632/24 за позовом ТОВ «Діджи Фінанс», яку підтримано ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2024 року, постановою Київського апеляційного суду від 27 грудня 2024 року у справі № 755/17965/24 за позовом ТОВ «Діджи Фінанс», постановою Київського апеляційного суду від 14 січня 2024 року у справі № 755/9825/24 за позовом ТОВ «Діджи Фінанс», постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2025 року у справі № 755/17827/24, постановою Київського апеляційного суду від 03 квітня 2025 року у справі № 755/20926/24.

Так, колегією суддів у постанові від 06 жовтня 2020 року у справі № 755/3292/20 зауважено, зокрема: «Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд перед прийняттям заяви про видачу судового наказу самостійно перевіряє сплату заявником належної суми судового збору, оскільки в платіжному дорученні № 1061 від 11 лютого 2020 року відсутня будь-яка інформація, яка б надавала можливість ідентифікувати, що саме за подачу даної заяви сплачено судовий збір.

Також не заслуговують на увагу доводи апелянта про те, що реквізит «призначення платежу» у платіжному дорученні № 1061 від 11 лютого 2020 року було оформлено заявником у повній відповідності до прикладу, наведеному на сторінці суду першої інстанції офіційного сайту Судова влада України, оскільки заповнення платіжного доручення повинно відбуватись відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, наведених вище та з розумінням того, що подаючи заяву про видачу судового наказу, необхідно зазначати інформацію, яка б ідентифікувала, за що саме сплачено судовий збір, зважаючи і на те, що на офіційному сайті суду, зазначено лише загальний приклад.»

Таким чином, на виконання даної ухвали суду позивачем має бути надано суду платіжний документ про сплату судового збору на рахунок Краснокутського районного суду Харківської області у розмірі 2 422,40 грн. із зазначенням у платіжному документі відомостей про сплату судового збору із призначенням платежу: «за подачу позовної заяви ТОВ «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки після відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява оформлена з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, суд, відповідно до вимог ч.11 ст.187 ЦПК України, вважає за необхідне залишити її без руху, а позивачу надати строк, що не перевищує 3-х днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків, відтак, клопотання відповідача ОСОБА_1 від 13.05.2025 підлягає задоволенню. У випадку, якщо позивачем не будуть усунуті недоліки в зазначений строк, позовна заява, згідно зі ст. 187 ЦПК України, буде залишена без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175-177, 187, 247, 258 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС», представник позивача адвокат Гайова Анастасія Сергіївна до ОСОБА_1 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «МІЛОАН» про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху, надавши позивачу 3-денний термін для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

СУДДЯ І.В. Бугаєнко