Справа № 383/901/24
Номер провадження 2/383/47/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді - Замші О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кулі В.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Костенка С.О.,

представника відповідача адвоката Грицини В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через представника - адвоката Костенка Сергія Олександровича звернувся до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15 березня 2024 року близько о 21 год. 30хв на автодорозі Н-14 Олександрівка - Миколаїв, 132км. сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу Hyundai Н-1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та транспортного засобу ВАЗ 21150, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 .

Постановою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01.05.2024 року у справі № 383/347/24, ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП, а саме у вчиненні зазначеної дорожньо-транспортної пригоди 15.03.2024 року, в результаті якої позивачу було спричинено матеріальну шкоду, пов`язану з пошкодженням транспортного засобу,

Ринкова вартість автомобіля позивача станом на 15.03.2024 року (до дорожньо-транспортної пригоди) становить 441582 (чотириста сорок одна тисяча п`ятсот вісімдесят дві) грн. 24 коп., а вартість відновлювального ремонту станом на 15.03.2024 року (після дорожньо-транспортної пригоди) становить 567553 (п`ятсот шістдесят сім тисяч п`ятсот п`ятдесят три) грн. 86 коп., що є більше ніж вартість автомобілю до моменту дорожньо-транспортної пригоди, а тому - відповідно до «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів» - відновлення автомобілю належного Позивачу є економічно не доцільним. Ринкова вартість пошкодженого транспортного засобу позивача станом на 15.03.2024 року (після дорожньо-транспортної пригоди) становить 117 580 (сто сімнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят) грн. 00 коп.

Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована у ПАТ «HACK "ОРАНТА", забезпечений транспортний засіб - автомобіль марки ВАЗ 21150, реєстраційний номер НОМЕР_2 . Даним полісом встановлено ліміт відповідальності страхової компанії за шкоду, заподіяну здоров`ю 320 000 (триста двадцять тисяч) грн. 00 коп., за шкоду заподіяну майну - 160 000 (сто шістдесят тисяч) грн. 00коп., франшиза - 1 500 (одна тисяча п`ятсот) грн. 00 коп.

Позивач отримав від ПАТ «HACK «ОРАНТА» узгоджене належне страхове відшкодування за шкоду, спричинену майну в розмірі 145 000 (сто сорок п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Виходячи з викладеного, розмір завданої шкоди позивачем обраховано наступним чином: Вартість т/з до моменту дорожньо-транспортної пригоди - 441582 грн. 24 коп.;

Сума страхового відшкодування - 145000 грн.00коп.;

Вартість пошкодженого т/з 117580 грн. 40 коп.;

Розрахунок: 441582 грн. 24 коп. 145000 грн. 00 коп. 117580 грн. 40 коп. = 179001 грн. 84 коп.

З огляду на викладене, позивач просить стягнути з відповідача 179001 грн. 84 коп. відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, 36000 грн. відшкодування моральної, шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, 2150 грн. 02 коп. відшкодування витрат по сплаті судового збору та 20000 гривень відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 06 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

На виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України під час підготовчого провадження судом визначено остаточний предмет спору та характер спірних правовідносин, виклад пред`явлених позовних вимог.

Ухвалою суду від 23 січня 2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача та позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі просили їх задовольнити.

Позивач зазначив, що зазнав моральних переживань внаслідок дій відповідача, оскільки мали місце негативні емоції та переживання, пов`язані з дорожньо-транспортною пригодою та пошкодженням автомобіля, витрачанням часу на оцінку майна, підготовкою судових позовів. Окрім того, втратив можливість користування транспортири засобом, який використовував щодня для забезпечення життєвих потреб. Вважає, що зазнав моральної шкоди, яка має бути відшкодована відповідачем.

Представник відповідача подала до суду відзив, в якому вказала, що відповідач ОСОБА_2 позов визнає частково, вважає, що розмір збитків, зазначених в позовній заяві, завищений.

В судовому засіданні вказала на те, що відповідачем не заперечуються підстави позову, оскільки вина у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди встановлена судовим рішенням. Разом з тим, розмір матеріальних збитків вважає недоведеним з тих підстав, що наданий позивачем звіт про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу та звіт про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу не є доказами у розумінні Цивільного процесуального кодексу України. Вважає, що саме висновок експерта має підтвердити розмір шкоди. Окрім того, заперечила повністю заявлений розмір моральної шкоди, вважає, що позивач не довів спричинення йому моральних страждань.

Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимог ч. 1ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Відповідно до положень статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 16 ЦК України (п.п. 8-9) передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно із частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до постанови Бобринецького районного суду від 01.05.2024 року у справі № 383/347/24 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, а саме у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди15.03.2024 року, в результаті якої ОСОБА_1 було спричинено матеріальну шкоду, пов`язану з пошкодженням транспортного засобу Hyundai Н-1 реєстраційний номер НОМЕР_3 .

Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення,яка набрала законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, винність відповідача у пошкодженні транспортного засобу позивача та спричиненні збитків встановлена судовим рішенням.

Відповідно до звіту № 220/03-24 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу від 24.03.2024 року - ринкова вартість автомобіля ОСОБА_1 Hyundai Н-1 реєстраційний номер НОМЕР_3 станом на 15.03.2024 року (до дорожньо-транспортної пригоди) становить 441582 грн. 24 коп., а вартість відновлювального ремонту станом на 15.03.2024 року (після дорожньо-транспортної пригоди) становить 567553 грн. 86 коп.

Відповідно до звіту №22001/03-24 про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу від 24.03.2024 року - ринкова вартість пошкодженого транспортного засобу ОСОБА_1 Hyundai Н-1 реєстраційний номер НОМЕР_3 станом на 15.03.2024 року (після дорожньо-транспортної пригоди) становить 117 580 грн.00 коп.

Згідно з копією полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АТ/3811694, цивільно-правова відповідальність відповідача ОСОБА_2 на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована у ПАТ «HACK "ОРАНТА", забезпечений транспортний засіб - автомобіль марки ВАЗ 21150, реєстраційний номер НОМЕР_2 . Даним полісом встановлено ліміт відповідальності страхової компанії за шкоду заподіяну здоров`ю 320000 грн., за шкоду заподіяну майну 160000 грн., франшиза - 1 500 грн.

Відповідно до виписки про рух коштів по рахунку від 26.06.2024 року, ОСОБА_1 отримав від ПАТ «HACK «ОРАНТА» 24.05.2024 року страхове відшкодування по договору №АТ/3811694 від 12.08.2023 року, в розмірі 145000 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом.

Частиною 2 статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до положень ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до частини 3 статті 988 ЦК України страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором.

Згідно зі статтею 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

За умовами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України обов`язок доказування покладається на сторони у справі.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

На підтвердження розміру завданих збитків позивачем надані звіт про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу та звіт про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, які виконані ФОП ОСОБА_3 , сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 916/21 від 20.12.2021.

Вказані докази на думку суду є належними та допустимими.

Відповідно до вимог статті 7Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» у випадку завдання збитку проведення незалежної оцінки є обов`язковим.

Згідно пункту 1.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092, Методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ.

У пункті 1.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092, вказана Методика застосовується з метою, зокрема, визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ.

Відповідно до п. 1.3 Методики, її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Згідно п. 4.3 Методики, за результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. За результатом оцінки, виконаної суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно, складається акт оцінки КТЗ.

Отже, висновок експерта складається у разі проведення судової автотоварознавчої експертизи, а звіт оцінювача - за результатами проведення оцінки КТЗ, при цьому, як висновок експерта, так і звіт оцінювача складаються на єдиних засадах, визначених Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092.

Водночас звіт про незалежну оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу - легкового автомобіля Hyundai Н-1 реєстраційний номер НОМЕР_3 , складений ТОВ ОСОБА_3 , за замовленням ОСОБА_1 містить марку, модель і державний реєстраційний номер транспортного засобу, який проходив оцінку. Оцінювачем зазначено ринкову вартість автомобіля, вартість відновлювального ремонту.

Враховуючи викладене, на переконання суду, звіт про оцінку вартості матеріального збитку є належним доказом розміру заподіяної матеріальної шкоди.

На момент дорожньо-транспортної пригоди цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 була застрахована в ПАТ "НАСК "Оранта", страховою компанією було виплачено суму страхового відшкодування.

Різниця між сумою страхового відшкодування та фактичними збитками становить 179001грн.84 коп.

Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, вважає, що позовна вимога про стягнення збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 179001 грн. 84 коп. підлягає задоволенню.

З приводу позовної вимоги про стягнення відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди слід зазначити наступне.

Згідно з частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

За змістом частини першої статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Частина 2 цієї статті визначає, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Отже, основними елементами для відшкодування моральної шкоди за ст. 1167 ЦК України є: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Обґрунтовуючи позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 36000 грн. позивач зазначив, що в результаті протиправних дій ОСОБА_2 , йому спричинено значної шкоди моральному здоров`ю, тому що весь період поновлення порушених прав, життя цивільного позивача було перенасичене негативними емоціями та переживанням.

Оцінивши доводи позивача про завдання моральної шкоди та враховуючи усі докази по справі суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_2 неправомірними діями завдав моральної шкоди позивачу ОСОБА_1 , яка полягає у негативних емоціях та переживаннях, яких позивач зазнав у зв`язку із пошкодженням його майна.

Вирішуючи питання про розмір завданої моральної шкоди суд враховує характер правопорушення, тривалість страждань і переживань ОСОБА_1 , беззаперечної зміни укладу його життя (неможливість користуватись належним йому транспортним засобом), оцінивши усі чинники завданої моральної шкоди, виходячи із розумності й добросовісності суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути 8000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, що буде достатнім для компенсації позивачу негативних наслідків морального характеру

З приводу розподілу судових витрат слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 , п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Частинами 1, 2 ст. 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач просить стягнути із відповідача суму 2155 грн. сплаченого ним судового збору та 20000 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Щодо витрат позивача ОСОБА_1 на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу суду надано Договір про надання правової допомоги від 30.04.2024 року, укладений між Адвокатським бюро «Костенко Сергія» та ОСОБА_1 , згідно якого за надання послуги з правової допомоги клієнт сплачує адвокатові плату у формі винагороди; додаток №1 до договору про надання правової допомоги від 30 квітня 2024 року, згідно якого винагорода адвоката становить 20000 грн.; квитанцію до прибуткового касового ордера №43 від 21.05.2024 року, відповідно до якої позивач сплатив АБ «Костенко Сергія» грошові кошти в сумі 20000 грн.

Відповідно до розрахунку судових витрат від 23.07.2024 року, орієнтовний розрахунок судових витрат становить 22 155 грн. та складається з: 2155 грн. судовий збір, 1500 грн. виїзд на місце дорожньо-транспортної пригоди, 1500 грн. збір та підготовка документів для отримання страхового відшкодування, 2000 грн. участь в судовому процесі про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності, 3500 грн. зустріч, консультація, визначення та узгодження правової позиції, 5500 грн. збір доказів, підготовка та подача позовної заяви, 6000 грн. участь в судових засіданнях, отримання судових рішень, виконавчих листів, кореспонденції.

На думку суду до розрахунку витрат на правничу допомогу включені витрати, які не пов`язані із цивільною справою, не стосуються надання професійної правової допомоги при розгляді даної цивільної страви, зокрема виїзд на місце дорожньо-транспортної пригоди, участь в судовому процесі про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності, відтак не можуть бути покладені на відповідача при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги позивача підлягають задоволенню частково, а саме, згідно розрахунку: 187001 грн. 84 коп. (задоволена частина вимог 179001 грн. 84 коп. + 8000 грн.) : 215001 грн. 84 коп. (ціна позову) х 100 = 86,98%, а тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1870 грн. 09 коп. (86,98% від 2150 грн. 02 коп.).

Керуючись ст.ст. 10-13, 76-89, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 179001 грн. 84 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 8000 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1870 грн. 09 коп. відшкодування витрат по сплаті судового збору та 16500 гривень відшкодування витрат на правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Найменування учасників:

- позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

Повне судове рішення складено 13.05.2025 року.

Суддя Олена ЗАМША