Справа № 372/5466/24
Провадження 2-323/25
ухвала

19 травня 2025 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Проць Т.В.

при секретарі Лимаренко О.О.

за участю прокурора Курінного С.О.

представника третьої особи Семка В.В.

представників відповідача Ковалевського Р.В., Філатової Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про витребування земельних ділянок, третя особа Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»,-

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 в якому просить витребувати на користь держави в особі Київської оюласної державної адміністрації від ОСОБА_1 земельні ділянки з кадастровими номерами :06:006:0014 площею 1,6 га, :06:003:0091 площею 1,2 га, :06:003:0089 площею 1,4 га в категорію земель лісогосподарського призначення.

Ухвалою судді від 11 жовтня 2024 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого судового засідання.

27 січня 2025 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті.

24 квітня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» представником відповідача, адвокатом Ковалевським Р.В. подано заяву про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків: надання експертно-грошової оінки спірних земельних ділянок, чинних на дату подання позовної заяви та доказів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна. У заяві зазначає, що 09 квітня 2025 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІX від 12 березня 2025 року, яким, серед іншого, внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України. Положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом. Враховуючи внесені Законом України №4292-XI від 12 березня 2025 року зміни до Цивільного процесуального кодексу України, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у справі №372/5466/24 щодо обов`язкового внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна у випадку його витребування органом державної влади від добросовісного набувача на користь територіальної громади, позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури слід залишити без руху для усунення зазначених недоліків.

У судовому засіданні представники відповідача, підтримали подану заяву про залишення позову без руху з підстав, зазначених у ній.

Прокурор Курінний С.О. стосовно задоволення заяви представника відповідача про залишення позову без руху заперечив, надавши письмове заперечення, зазначив, що дія Закону України №4292-ІX від 12 березня 2025 року «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» не може бути застосована до правовідносин у даній справі. Зміни до Цивільного процесуального кодексу України набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у справі. Просив врахувати, що в результаті недобросовісних дій відповідача, із лісового масиву, який перебував у державній власності, незаконно вибули ділянки лісового фонду у приватну власність відповідача.

Представник ДСГП «Ліси України» Семко В.В. підтримав позицію прокурора, заперечував щодо залишення позову без руху.

Заслухавши пояснення присутніх в судовому засіданні учасників справи, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку.

Зі змісту поданої прокурором позовної заяви вбачається, що спір виник щодо права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами :06:006:0014 площею 1,6 га, :06:003:0091 площею 1,2 га, :06:003:0089 площею 1,4 га, що знаходяться у власності відповідача ОСОБА_1 на підставі договорів купівлі-продажу від 14.12.2022 року, які посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим О.С..

Відчужувачем вказаних земельних ділянок було ТОВ «Фінансова компанія «Форінт», яке в свою чергу набуло на них права власності на підставі договорів купівлі-продажу від 03.12.2021 року у АТ «ВТБ Банк», який набув право власності на них 21.09.2018 року відповідно до договору про задоволення вимог іпотекодержателя від ПАТ «БМ Банк», який в свою чергу набув на них право власності на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу від 30.04.2009 №576 у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором ОСОБА_2 , який придбав вказані земельні ділянки у ОСОБА_3 в 2007 році за договором купівлі-продажу.

Прокурор зазначає, що в ході розгляду судових справ постановою Київського апеляційного суду від 16.08.2023 року частково задоволено апеляційну скаргу прокуратури Київської області, рішення Обухівського районного суду від 15.02.2018 у справі №372/378/17 скасовано та ухвалено нове рішення, яким витребувано спірні земельні з володіння ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а в частині позовних вимог про витребування земельних ділянок у ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 відмовлено. Ухвалюючи відповідне рішення суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо незаконності оформлення права приватної власності на спірні землі лісогосподарського призначення, які за рішенням уповноваженого органу з власності держави не вибували та їх цільове призначення не змінювалось.

Отже, позовні вимоги прокурора фактично направлені на повернення спірних ділянок державі в особі Київської обласної державної адміністрації.

09 квітня 2025 набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі - Закон № 4292-ІХ).

Так, Законом № 4292-ІХ доповнено статтю 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою наступного змісту:

«Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину другу статті 185 ЦПК України доповнено абзацом третім такого змісту: «Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною чотирнадцятою такого змісту: «У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №4292-ІХ передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

- нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

- нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, на підставі викладених норм закону, зважаючи на внесені Законом №4292-ІХ зміни, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у даній цивільній справі, прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Разом з тим, аргументи прокурора, висловлені у судовому засіданні, з приводу того, що відповідач є недобросовісним набувачем, оскільки спірні земельні ділянки перейшли у його власність в результаті його недобросовісних дій, суд до уваги не приймає, оскільки на даній стадії провадження у справі суд не вправі надавати оцінку доказам та жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили (частина 2 ст. 89 ЦПК України).

Враховуючи вказані недоліки, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись статями 175, 177, 185, 187, 260, 261, 265 ЦПК України, суд,-

Керуючись статями 175, 177, 185, 187, 260, 261, 265 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про витребування земельних ділянок, третя особа Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали в зазначений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 20 травня 2025 року.

Суддя Т.В.Проць