19.05.2025 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/9739/24
Провадження № 2-п/644/44/25
У Х В А Л А

Іменем України

19 травня 2025 року Індустріальний районний суд м. Харкова у складі :

головуючого - судді Попової В.О.,

за участю секретаря судового засідання Плаксій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м.Харкова заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 644/9739/24 за позовом Акціонерного Товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

у с т а н о в и в :

13 березня 2025 року Орджонікідзевським районним судом м. Харкова ухвалено заочне рішення у справі № 644/9739/24, яким позовні вимоги Акціонерного Товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «Перший український міжнародний банк» заборгованість: за кредитним договором № 901 від 24.02.2020 в розмірі 47 080 (сорок сім тисяч вісімдесят) грн 28 коп., з яких 32 522 грн 92 коп. заборгованості за кредитом, 14 557 грн 36 коп. заборгованість процентами; за кредитним договором № 301 від 21.10.2020 в розмірі 7 335 (сім тисяч триста тридцять п`ять) грн 44 коп., з яких 7 333 грн 85 коп. заборгованості за кредитом, 1 грн 59 коп. заборгованість процентам; за кредитним договором № 601 від 24.06.2021 в розмірі 22 319 (двадцять дві тисячі триста дев`ятнадцять) грн 07 коп., з яких 22 313 грн 87 коп. заборгованості за кредитом, 5 грн 20 коп. заборгованість процентами, всього 76 734 (сімдесят шість тисяч сімсот тридцять чотири) грн 79 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 861 (одна тисяча вісімсот шістдесят одна) грн 43 коп.

15 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова через підсистему «Електронний суд» із заявою про перегляд вище вказаного заочного рішення від 13.03.2025 у справі № 644/9739/24.

На обґрунтування заяви зазначено, що відповідач на час розгляду справи, вважав вимоги позивача обґрунтованими та законними, тому ним не було подано відзив на позовну заяву, також він не був обізнаний про обов`язковість належного повідомлення суду про розгляд справи за його відсутності, що не є поважною причиною неявки в судове засідання та неподання відзиву. Зазначає, що якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд, тобто суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Визнає наявність відсутності поважних причин. З розміром стягнутого боргу за кредитним договором заочним рішенням суду не погоджується в частині боргу за тілом наданих кредитів через застосування позивачем завищеного розміру відсоткової ставки, нарахування відсотків, через наявність прострочення внесення платежів всупереч п.6 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про споживче кредитування» та ненадання позивачем відомостей в розрахунках боргу про суми погашеного боргу окремо за комісією, неустойкою та відсотками за ст. 625 ЦКУ протягом строку кредитування, які мають бути враховані в розмір боргу, що стягується за рішенням суду. Вважає, що суми погашеного боргу за комісією, неустойкою та відсотками за фактичне неправомірне користування грошовими коштами мають бути враховані в суми нарахованого боргу за тілом наданих кредитів, через безпідставність таких нарахувань в період дії карантинних обмежень. Крім того, зазначає, що заборгованість за кредитними договорами має ґрунтуватися на первинній бухгалтерській документації в порядку ст. 9 ЗУ Про бухгалтерський облік, але первинна документація щодо руху грошових коштів та залишку по рахунку, після погашення боргу, розмір щомісячного платежу та заборгованість за кожним щомісячним платежем окремо первинною бухгалтерською документацією не обґрунтована та не підтверджена. Вказує, що розрахунки позивача не є первинними бухгалтерськими документами які доводять наявність боргу та його заявлений розмір боргу, тому заочне рішення суду потребує перегляду. Позивач повинен надати до суду документи, що відображають рух грошових коштів по рахунку та залишок грошових коштів на рахунку, після внесення платежів відповідачем (позичальником). Посилається на те, що рішенням суду не було стягнуто заборгованість за комісією, але, сума стягнутих грошових коштів, які були неправомірно списані позивачем з рахунку на погашення комісії, не врахована в суму погашення нарахованого та стягнутого боргу. Зазначає, що застосування положень ст. 1048 ЦКУ та ст. 625 ЦКУ є неможливим згідно правової позиції ВСУ. На підставі викладеного просить здійснити перегляд заочного рішення.

Ухвалою суду від 08 травня 2025 року прийнято заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 644/9739/24 та призначено розгляд заяви у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання сторони не з`явились, повідомлялись належним чином та своєчасно шляхом направлення судових повісток до електронних кабінетів сторін.

Заяв, клопотань тощо до суду не надходило.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як убачається з матеріалів справи, заочне рішення ухвалене 13 березня 2025 року. Повний текст рішення складено 17.03.2025.

Копія зазначеного рішення була отримана відповідачем ОСОБА_1 в електронному кабінеті 18.03.2025, про що свідчить довідка про доставку електронного документу, наявна в матеріалах справи.

Відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення 15.04.2025, тобто в межах строків, встановлених ч. 2 ст. 284 ЦПК України.

Згідно ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як убачається з матеріалів справи, 07.11.2024 Акціонерне Товариство «Перший український міжнародний банк» звернулося до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 листопада 2024 року позовна заява прийнята, відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін. Визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_1 зареєстрований в ЄСІКС.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі відповідач отримав в електронному кабінеті 14.11.2024, про що свідчить довідка про доставку електронного документу, наявна в матеріалах справи.

Правом подачі відзиву відповідач не скористався. Надавав двічі до суду заяви про відкладення справи, а саме: 10.12.2024 через канцелярію суду засобами електронного зв`язку надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 10.12.2024 та 04.02.2025 через підсистему «Електронний суд» призначеного на 04.02.2025.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі не повідомлення суду про причини неявки, вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився повторно в судове засідання, призначене на 13.03.2025 без повідомлення причин, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Таким чином, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень чи спростування доводів позивача, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд відповідно до ч. 8 ст. 178, ч. 4 ст. 223 ЦПК України вирішив справу за наявними письмовими матеріалами та наявними у ній даних та доказів, ухвалив заочне рішення.

За правилами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); неподання відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

У заяві про перегляд заочного рішення відповідач не посилався на жоден новий доказ, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, зазначав, що у зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог, а саме у зв`язку з відмовою задоволення позову в частині стягнення комісії, позивач повинен надати новий розрахунок, з врахуванням ухваленого рішення. Однак до заяви, крім письмових заперечень, доказів, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення не надав, контррозрахунок не навів.

На підставі викладеного, суд виснує, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно, докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення суду не надав.

Згідно з роз`ясненнями Верховного Суду України у листі від 01 травня 2007 року «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах», другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд дійшов би іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Відтак, ураховуючи встановлені судом обставини, зважаючи на те, що відповідач не надав суду доказів поважності неявки в судове засідання та не надання відзиву на позов, також будь-яких доказів, що мають істотне значення для вирішення справи та ухвалення іншого, аніж ухвалене рішення суду, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13.03.2025 по цивільній справі № 644/9739/24.

Керуючись ст. 285-288, 258-261, 352-353 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, ухваленого по цивільній справі за позовом Акціонерного Товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.О.Попова