Березівський районний суд Одеської області
15.05.2025
Справа № 494/563/25
Провадження № 2/494/343/25
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
15 травня 2025 року м. Березівка
Березівський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Панчишина А.Ю.,
при секретарі Станілевич А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Березівського районного суду Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
20 березня 2025 року до Березівського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2025 року, вказана справа передана до розгляду судді Березівського районного суду Одеської області Панчишина А.Ю.
ОСОБА_2 , звернувшись з цим позовом до суду, посилався на те, що 10 вересня 2022 року між ним та відповідачкою було укладено шлюб, зареєстрований Березівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №194. Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.
З 2023 року позивач та відповідачка мешкають окремо, шлюбних стосунків не підтримують, спільного майна з відповідачкою немає. ОСОБА_3 вважає, що їх з ОСОБА_3 шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам, у зв`язку з чим наполягає на його розірванні.
При усному спілкуванні позивача з відповідачкою щодо вирішення питання про розірвання шлюбу в позасудовий спосіб сторони не дійшли до спільного порозуміння.
Крім того, з питання подачі заяви про розірвання шлюбу без присутності другого подружжя, позивач звернувся до органу РАЦС, на що йому було рекомендовано вирішувати питання про розірвання шлюбу у судовому порядку.
На підставі вищевикладеного, позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 30.04.2025 року відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження на 15.05.2025 року о 08:00 год.
В судове засідання позивач не з`явився, 13.05.2025 року від представника ОСОБА_1 до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, на позовних вимогах наполягають та просять їх задовольнити.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Відзив на позовну заяву не подала.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За згодою позивача та його представника суд приймає рішення про заочний розгляд справи, згідно положень ст.ст.280-282 ЦПК України.
За приписами ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши і проаналізувавши докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 2 ст. 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Відповідно до ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
У судовому засіданні встановлено наступне.
10 вересня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 був укладений шлюб, зареєстрований Березівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №194. Після реєстрації шлюбу дружині було присвоєно прізвище чоловіка « ОСОБА_5 ».
Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.
Сімейне життя між позивачем та відповідачкою не склалось, з 2023 року позивач та відповідачка мешкають окремо, шлюбних стосунків не підтримують, спільне господарство не ведуть. ОСОБА_3 вважає, що їх з ОСОБА_3 шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам, у зв`язку з чим наполягає на його розірванні.
З питання розірвання шлюбу позивач звертався до Березівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), на що йому було рекомендовано звернутись до суду для вирішення даного питання, так як для подання заяви про розірвання шлюбу потрібна присутність другого з подружжя. Однак, відповідачка категорично відмовляється відвідати органи державної реєстрації актів цивільного стану.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що фактично шлюбні стосунки подружжя припинені, що свідчить про те, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, тому шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року №11, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Станом на теперішній час спір про поділ майна - відсутній.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Приймаючи до уваги відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає причини, що спонукають ОСОБА_2 наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
При поданні позовної заяви позивачем, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», сплачено судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.
Судові витрати, згідно ст. 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 3, 24, 104-105,109-114 Сімейного кодексу України, ст.ст. 10-13, 77-79, 81, 89,133, 137, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 10 вересня 2022 року Березівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №194.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Березівським РВ УМВС України в Одеській області 08.05.2001 року, РНОКПП НОМЕР_2 , витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 1211 грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя Панчишин А.Ю.