1Справа № 335/4621/23 2-з/335/23/2025
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2025 року м. Запоріжжя
Вознесенівський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Гашук К.В., розглянувши заяву заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя Редьки Миколи Валерійовича про забезпечення позову у цивільній справі № 335/4621/23 (провадження 2/335/1798/2025) за позовом заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Запорізької міської ради про скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, визнання договору купівлі-продажу та договору оренди землі недійсними, визнання незаконним та скасування рішення міської ради, повернення земельної ділянки, -
У провадженні Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Запорізької міської ради, в якому прокурор просить суд:
- визнати незаконним та скасувати рішення Запорізької міської ради від 10.09.2021 № 69/110 «Про передачу в оренду гр. ОСОБА_1 земельної ділянки по АДРЕСА_1 для розташування торгового павільйону»;
- стягнути на користь Запорізької обласної прокуратури в особі Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя кошти витрачені у 2023 році на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави у розмірі 13 420,00 грн.
13.05.2025 канцелярією суду зареєстровано заяву прокурора, подану через підсистему «Електронний суд» про вжиття заходів забезпечення позову, в якій прокурор, з метою забезпечення позову, просить:
а також при ухваленні судового рішення у цій справі стягнути з ОСОБА_2 судові витрати понесені Запорізькою обласною прокуратурою в особі Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя в сумі 1211 грн. 20 коп., сплачені за подання заяви про забезпечення позову.
В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову зазначено, що позовні вимоги прокурора спрямовані, перш за все, на задоволення потреб територіальної громади міста Запоріжжя. Порушення інтересів держави у даному випадку полягає у використанні земельної ділянки комунальної власності поза межами конкурсних торгів внаслідок самочинного будівництва та експлуатації об`єкта нерухомого майна.
Разом з тим, відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, у період з 15.02.2022 по 02.07.2024 замовником будівництва ОСОБА_2 здійснено реконструкцію торгового павільйону за адресою: АДРЕСА_1 .
Як зазначає прокурор, за час судового розгляду справи, незважаючи на заборону, відповідачем ОСОБА_2 під виглядом реконструкції неіснуючого торгового павільйону загальною площею 53,5 кв.м. фактично здійснено нове будівництво будівлі магазину площею 69,7 кв.м., яка має ознаки самочинного будівництва.
Ухвалою суду від 17.05.2024 заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали суду від 15.06.2023, скасовані, тому ОСОБА_2 не обмежена жодним чином щодо відчуження будівлі магазину за адресою: АДРЕСА_1 , з метою ускладнення виконання судового рішення про задоволення позову окружної прокуратури.
За таких обставин, повне поновлення інтересів держави буде можливим лише при пред`явлені позовів до наступних власників спірного нерухомого майна про визнання недійсними правовстановлюючих документів з одночасним припиненням права власності нових власників.
Якщо судом будуть визнані обґрунтованими позовні вимоги прокурора та одночасно ОСОБА_2 буде відчужено об`єкт нерухомості, то суд не забезпечить поновлення порушених інтересів держави. На підставі викладеного, застосування заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно закінчений будівництвом об`єкт, будівлю за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 69,7 кв.м., є співмірним із заявленими позивачем вимогами.
При цьому, як зазначає прокурор, обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.
Крім того, у випадку реконструкції спірної будівлі, збільшення її площі, забудови земельної ділянки, розташування на ній тимчасових чи інших споруд та будівель, їх подальшого відчуження прокурору з метою вжиття заходів на захист інтересів держави у сфері використання земель комунальної власності доведеться, крім іншого, також звертатись з позовом про скасування права власності на реконструйовані, новозбудовані та тимчасово розташовані об`єкти та їх знесення.
Відповідно до вимог ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.
Розгляд заяви здійснено у строки, визначені ч. 1 ст. 153 ЦПК України, в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає положенням ч. 13 ст. 7 та ч. 1 ст.153 ЦПК України.
Дослідивши доводи заяви прокурора, а також матеріали справи в межах вирішуваного судом питання щодо наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).
Заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову (п. 3 ч. 1 ст. 151 ЦПК України).
Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення заяви про забезпечення позову. Крім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна довести відповідність (адекватність) засобу забезпечення позову.
У частині 1 ст. 150 ЦПК України закріплено види забезпечення позову. Зокрема позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачем і знаходяться у нього чи в інших осіб та заборони вчиняти певні дії.
При цьому, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має пересвідчитися у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності та обґрунтованості запропонованого заявником способу забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним способом забезпечення позову та предметом позову, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».
Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.
У постанові від 13.01.2020 року по справі № 922/2163/17 Верховний Суд вказав, що в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.
Так, в заяві вказано та надано до неї належні докази на підтвердження того факту, що особи, до яких заявник просить вжити заходи забезпечення позову дійсно здійснюють кроки для відчуження чи експлуатації зазначеного об`єкту нерухомості та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.
Предметом позову є безпосередньо матеріально-правові вимоги позивача до відповідачів, щодо якої уповноважена особа звертається до суду за захистом прав чи інтересів держави, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачами.
У даній справі, прокурором у первісному позові заявлено вимоги з приводу скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, визнання договору купівлі-продажу та договору оренди земельної ділянки недійсними, визнання незаконним та скасування рішення міської ради, повернення земельної ділянки.
З долучених до справи документів також встановлено, що до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 16.09.2024 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Єдемською-Фастовець О.О. були внесені зміни щодо об`єкта нерухомого майна - торгового павільйону, загальною площею 53,5 кв.м, розміщений за адресою: АДРЕСА_1 , в частині визначення об`єкту нерухомого майна з торгового павільйону на будівлю, та в частині його площі з 53,5 кв.м. на 69,7 кв.м.
Як зазначає прокурор у заяві про вжиття заходів забезпечення позову, відповідач ОСОБА_2 за час судового розгляду цієї справи, незважаючи на заборону, під виглядом реконструкції неіснуючого торгівельного павільйону загальною площею 53,5 кв.м. фактично здійснено нове будівництво будівлі магазину площею 69,7 кв.м., яка має ознаки самочинного будівництва.
Таким чином судом встановлено, що на даний час відповідач ОСОБА_2 є власником закінченого будівництвом об`єкту будівлі магазину площею 69,7 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який було збудовано внаслідок реконструкції первісного предмета спору торгівельного павільйону, загальною площею 53,5 кв.м., що знаходився за тією ж самою адресою.
З огляду на викладені обставини, суд доходить до висновку, що вжиття заходів забезпечення позову у даній справі є необхідним, оскільки відповідач ОСОБА_2 має можливість в ході судового розгляду вказаної справи відчужити належне їй на праві власності майно, з метою ускладнення виконання можливого судового рішення про задоволення позову.
У разі відчуження вказаного нерухомого майна та прийняття рішення судом про задоволення позовних вимог, поновлення державних інтересів, для захисту яких прокурор звернувся до суду з цим позовом, буде можливе лише шляхом пред`явлення нового позову до нового власника нерухомого майна.
Суд також приймає до уваги і ту обставину, що з часу звернення до суду з цим позовом, який розглядався іншим складом суду, до моменту скасування Верховним Судом рішення з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції, спірний об`єкт нерухомого майна значно змінився внаслідок його реконструкції.
Відповідач ОСОБА_2 може продовжити проводити будівельні роботи чи реконструкцію належного їй на праві власності майна підставі дозвільних документів, виданих уповноваженими органами, що також може ускладнити або унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача.
При цьому, суд вважає, що обставини не прийняття судом заяви про зміну предмета позову не є перешкодою для вжиття заходів забезпечення позову щодо зміненого предмета спору, оскільки вимогами ЦПК України передбачена можливість забезпечення позову до подання позову та відкриття провадження у справі.
Керуючись ст. ст. 149, 150, 153, 157, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд, -
Заяву заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Запорізької міської ради про скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, визнання договору купівлі-продажу та договору оренди земельної ділянки недійсними, визнання незаконним та скасування рішення міської ради, повернення земельної ділянки - задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 ;
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_3 ;
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Копію ухвали негайно направити до Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради (69005, м. Запоріжжя, бул. Центральний буд. 27) - для виконання.

Направити копію ухвали сторонам - для відома.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Повний текст ухвали суду складено 15.05.2025.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня складення цієї ухвали апеляційної скарги.

Суддя К.В. Гашук