ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/229/25
Провадження № 2/483/290/2025
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді - Шевиріної Т.Д.,

за участю секретаря Шилінскас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Очаківської міської про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

17 лютого 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, предметом якого є: визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх мати ОСОБА_3 , після смерті якої відрилася спадщина. Вони у передбачений законом строк не прийняли спадщину, оскільки з початку запровадження воєнного стану необхідно було звернутися до нотаріуса у м. Очакові Миколаївської області, а місто постійно перебувало під обстрілами. Оскільки нотаріусом роз`яснено неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину через її неприйняття у встановлений законом строк, позивачки змушені звернутися до суду.

Позивачки у судове засідання не з`явилися, їх представник надала до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши долучені до матеріалів справи письмові докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її матір`ю є ОСОБА_3 (а.с. 11).

26 липня 1997 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_2 та змінила своє прізвище на ОСОБА_5 (а.с. 12).

ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 та її матір`ю є ОСОБА_3 (а.с. 21)

09 вересня 1999 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 та змінила своє прізвище на ОСОБА_5 (а.с. 13).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10).

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 25 квітня 2019 року у справі № 761/794/15-ц (провадження № 61-13789св18).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів справи слідує, що спадкодавиця ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини було 17 вересня 2024 року. До нотаріуса позивачки звернулися у грудні 2024 року.

Як слідує з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 28 березня 2025 року № 80639575, спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_3 не заведена (а.с. 58).

Роз`ясненням приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області № 577/01-16 від 19 грудня 2024 року підтверджується факт пропуску позивачками строку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с. 27).

Звертаючись до суду, позивачки вказували, що строк для звернення із заявою про прийняття спадщини пропущено через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через те, що з 24 лютого 2022 року місто Очаків перебуває у зоні активних бойових дій.

Вказана обставина, на думку суду, має бути врахована, оскільки свідчить про наявність об`єктивних причин, з яких позивачки не могли вчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, а також того, що у період часу, протягом якого позивачки зобов`язані були звернутися із заявою про прийняття спадщини, на території України діяв режим воєнного стану, та у зв`язку із постійними обстрілами міста Очакова нотаріальні контори були зачинені, що є загальновідомим фактом і не потребує доказування, суд вважає причину пропуску позивачками строку для прийняття спадщини поважною, а тому визначає додатковий строк для її прийняття тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263- 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Очаківської міської про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Визначити ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча: