УХВАЛА

14 травня 2025 року

м. Київ

справа № 392/1927/23

провадження № 61-6174ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гонтаря Валерія Миколайовича на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди землі,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , в якому просила суд: розірвати договір оренди землі б/н

від 24 жовтня 2014 року, укладений у селі Лозуватка Новоукраїнського району (колишній Маловисківський) Кіровоградської області між орендодавцем ОСОБА_3 та орендарем ОСОБА_1 щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 4,2990 га з кадастровим номером :02:000:0054, право оренди за яким зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 15 грудня 2014 року реєстраційною службою Маловисківського районного управління юстиції Кіровоградської області, номер запису про інше право 8127164.

Рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору оренди землі задоволено.

Розірвано договір оренди землі б/н від 24 жовтня 2014 року, укладений у селі Лозуватка Новоукраїнського (Маловисківського) району Кіровоградської області між орендодавцем ОСОБА_3 та орендарем ОСОБА_1 щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення загального площею 4,2990 га

з кадастровим номером :02:000:0054, право оренди за яким зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 15 грудня 2014 року реєстраційною службою Маловисківського районного управління юстиції Кіровоградської області, номер запису про інше право 8127164.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 1 073,60 грн.

Додатковим рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 06 вересня 2024 року заяву адвоката Константінова О. Ф. про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12 000,00 грн.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року апеляційні скарги ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та додаткове рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 06 вересня 2024 року без змін.

Додатковою постановою Кропивницького апеляційного суду від 31 березня

2025 року заяву ОСОБА_2 про ухвалення додаткової постанови у даній справі задоволено частково.

У порядку розподілу судових витрат стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу адвоката у сумі 4 000,00 грн.

07 квітня 2025 року адвокат Гонтар В. М., як представник ОСОБА_1 , через підсистему «Електронний суд» вперше надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області

від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду

від 26 лютого 2025 року у даній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 09 квітня 2025 року касаційну скаргу адвоката

Гонтара В. М., як представника ОСОБА_1 , на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року залишено без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 07 травня 2025 року касаційну скаргу адвоката Гонтара В. М., як представника ОСОБА_1 , на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року повернуто заявнику.

12 травня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Гонтар В. М. через підсистему «Електронний суд» вдруге звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області

від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду

від 26 лютого 2025 року (надійшла до суду 13 травня 2025 року), у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі представник заявника заявив клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Клопотання обґрунтовано тим, що вперше з касаційною скаргою він звернувся

в межах процесуальних строків касаційного оскарження, а ухвала про повернення касаційної скарги датована 07 травня 2025 року, а вдруге касаційна скарга була направлена до Верховного Суду 12 травня 2025 року, що підтверджено доказами.

Враховуючи викладене, клопотання представника заявника про поновлення строку подачі касаційної скарги підлягає задоволенню.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у загальному розмірі 1 937,92 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом у 2023 році та заявляла позовну вимогу майнового характеру.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 684,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 073,60 грн; 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 13 420,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

У заяві про поновлення строку подачі касаційної скарги представник заявника посилається на договір оренди землі, в якому вказано, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 50 600,00 грн.

Верховний Суд не бере до уваги дану оцінку, виходячи з наступного.

До касаційної скарги додано витяг № НВ-022 із технічної документації

з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, в якій вказано, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 167 799,33 грн. Витяг було сформовано 02 листопада 2022 року.

Враховуючи те, що договір оренди земельної ділянки було укладено у 2014 році,

а позов подано у 2023 році, то Верховний Суд для розрахунку розміру судового збору бере до уваги нормативну грошову оцінку за 2022 рік.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 746,86 грн:

1) Судовий збір за позовну вимогу майнового характеру - 1 977,99 грн (167 799,33*1%=1 677,99);

2) Судовий збір за подачу касаційної скарги - 2 684,78 грн ((1 677,99*200%0*0,8=2 684,78);

3) Сплачено судового збору - 1 937,92 грн (1932,48+5,44=1 937,92);

4) Доплата судового збору - 746,86 грн (2 684,78-1 937,92=746,86).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

Крім того, у касаційній скарзі представник заявника просить скасувати рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року.

Отже, представнику заявника необхідно повідомити суд, чи оскаржує він додаткове рішення суду першої інстанції, зважаючи на те, що оскаржуваною постановою апеляційного суду додаткове рішення суду першої також переглядалося.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гонтаря Валерія Миколайовича про поновлення строку подачі касаційної скарги задовольнити. Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Гонтарю Валерію Миколайовичу процесуальний строк для подачі касаційної скарги.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гонтаря Валерія Миколайовича на рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць