Справа № 134/458/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 травня 2025 року Крижопільський районний суд

Вінницької області

в складі: головуючого судді: Зарічанського В.Г.

з участю секретаря: Балух О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До Крижопільського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Колосове, Республіка Молдова, померла його прабаба ОСОБА_4 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,9127 га, кадастровий номер :04:002:0074, на території Гарячківської сільської ради Крижопільського району Вінницької області (нині Крижопільської селищної ради, Вінницької області) відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 961635, виданого на підставі розпорядження Крижопільської районної державної адміністрації від 05.07.2007 року № 131 на ім`я ОСОБА_4 , який втрачено, про що у місцевій газеті «Сільські новини» поміщено оголошення про визнання державного акту недійсним. Він є спадкоємцем п`ятої черги за законом відповідно до ст.1265 ЦК України. Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , є спадкоємцями п`ятої, а також першої черг відповідно. Інші спадкоємці відсутні. У встановлений законом шестимісячний строк після відкриття спадщини він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї прабаби ОСОБА_4 . До дня своєї смерті вона проживала у с. Колосове, Республіка Молдова, разом зі своєю дочкою, його бабою ОСОБА_3 . Йому не було відомо про наявність спадкового майна на території України, а саме, вище вказану земельну ділянку, а також про те, що відповідачі, які є спадкоємцями попередніх черг та ближчого ступеня споріднення, не прийняли спадщину після її смерті. Крім того, відповідачі проживають закордоном, та як вони йому повідомили, не претендують на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 . При цьому, оригінал правовстановлюючого документу на земельну ділянку був відсутній у спадкодавця, і на даний час є втраченим. Спадщина після смерті спадкодавця ніким не прийнята. Ухвалою суду від 31 березня 2025 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17 квітня2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання представник позивача не з`явилася, надіслала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явились, надіслали до суду заяви про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги визнали та просили задовільнити. Згідно з ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Суд, дослідивши докази по справі, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Колосове, Республіка Молдова, померла прабаба ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтво про смерть НОМЕР_1 , видане 20 грудня 2021 року, Агентство державних послуг. Родинні відносини позивача з спадкодавцем, підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 25 жовтня 2024 року, виданим повторно, свідоцтвом про народження матері позивача ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 від 23 квітня 2016 року, свідоцтвом про шлюб баби та діда позивача - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 серії НОМЕР_4 від 7 травня 1983 року, свідоцтвом про народження баби позивача - ОСОБА_7 серії НОМЕР_5 від 02 лютого 2016 року, виданим повторно). Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,9127 га, кадастровий номер :04:002:0074, на території Гарячківської сільської ради Крижопільського району Вінницької області (нині Крижопільської селищної ради, Вінницької області) відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 961635, виданого на підставі розпорядження Крижопільської районної державної адміністрації від 05.07.2007 року № 131 на ім`я ОСОБА_4 . Згідно копії газети «Сільські Новини» від 27.11.2024 державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 961635, втрачений, про що поміщено оголошення про його втрату. У спадкодавиці, ОСОБА_4 , є спадкоємці за законом першої черги, це її донька ОСОБА_3 , а також п`ятої черги її онука ОСОБА_2 . Однак, ці особи у відведений законодавством строк спадщини не приймали, на неї не претендують та до суду звернулися із заявою про визнання позову про визначення додаткового строку. Відповідно до довідки приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області від 16.04.2025 № 61/01-16, позивачу роз`яснено про неможливості прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини. Згідно ст. ст. 12, 81ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статей 1216, 1217ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.2 ст.1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п.24 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320 цс 17 зазначено про те, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вказав, що не знав про наявність спадкого майна після смерті прабаби. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк прийняття спадщини, встановлений ч.2. ст.1270 ЦК України. Суд враховує також те, що позивач є спадкоємцем п`ятої черги спадкування, і його право на спадкування залежало від реалізації своїх прав спадкоємцями попередньої черги спадкування, які чітко визначили свою волю щодо відмови від прийняття спадщини. З врахуванням викладеного, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 з поважних причин. Суд також зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, а визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню. Керуючись ст.ст.4, 12, 76-81, 89,258-259, 263-265, 354-355 ЦПК України , суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті прабаби ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення суду може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду через Крижопільський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його отримання.

Суддя