У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

головуючої судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омельяненко С.В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_7

розглянувши заяву позивача про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Позивач просить суд:

- позбавити батьківських прав ОСОБА_3 відносно малолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

03.11.2025 позивачем було подано до суду заяву про зміну предмету позову відповідно до вимог якої просить:

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 25 000, 00 грн., щомісячно, починаючи з дати звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття;

- первісну позовну вимогу про позбавлення ОСОБА_3 батьківських .залишити без змін.

В обґрунтування поданої заяви вказує, що вона витрачає на утримання малолітньої доньки щомісячно близько 50000, 00 грн. Вказана сума витрачається на харчування дитини, придбання одягу, оплату додаткових занять, гуртків, ліки.

Ззаначає, що батьки рівні не тільки у правах на дитину, але й обов`язках щодо її забезпечення.

Позивач вважає, що розмір аліментів, що підлягає стягненню з відповідача на її користь на утримання малолітньої дитини, повинен становити 25 000, 00 грн., щомісячно. Саме такий ррозмір аліментів позивач вважає достатнім та таким, що зможе забезпечити найменші потреби дитини.

У підготовчому засіданні представник позивача просила прийняти заяву про зміну предмету позову.

У підготовчому засіданні представник відповідача не заперечував стосовно прийняття заяви про зміну предмету позову.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Отже, реалізація права особи на судовий захист здійснюється в порядку, встановлено процесуальним законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У свою чергу, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

При поданні заяви про збільшення позовних вимог, зміну предмета або підстав позову, позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 23 листопада 2022 року у справі № 352/1331/20, від 25 травня 2022 року у справі № 753/1908/15-ц.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України.

У справі, що розглядається, встановлено, що предметом позову є позбавлення батьківських прав.

Предметом позову за заявою про зміну предмета позову є стягнення аліментів.

Разом із тим, виходячи із принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу (статті 12 і 13 ЦПК України), саме на позивачеві лежить обов`язок довести обставини, які мають значення для справи, а суд розглядає справи лише в межах заявлених позивачем вимог.

Подана позивачем заява про зміну предмета позову, незважаючи на таку її назву, фактично такою не є, оскільки у цій заяві не порушується питання про збільшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Отже, заява позивача за первісним позовом про зміну предмета позову є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість прийняття до розгляду судом.

Збільшення розміру позовних вимог не передбачає пред`явлення однієї чи кількох нових вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.05.2023 у справі №723/1233/17.

Таким чином, позивач пред`явила нові позовні вимоги, з іншим предметом та підставами позову, що виключає їх одночасний розгляд з позовною заявою.

З огляду на наведене, у прийнятті до розгляду заяви про зміну предмета позову слід відмовити.

Керуючись ст.49, 259 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви представника позивача за первісним позовом, представника відповідача за зустрічним позовом про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя, та повернути її заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.А. Усатова