Справа № 456/3282/25
Провадження № 2/456/1598/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12 грудня 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Шрамка Р. Т. ,

з участю секретаря: Сімонової-Мацигін А.А..,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрию в порядку загального позовного провадження справу №456/3282/25 за позовом ОСОБА_1 до Стрийської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить ухвалити рішення про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що сестра позивача, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , мала на праві приватної власності 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з половини вищезгаданої квартири. Спадкоємець першої черги, після смерті сестри ОСОБА_3 , була їхня мати ОСОБА_4 , яка з квітня 2022 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 перебувала на лікуванні за кордоном, зокрема в Італії, з приводу онкологічного захворювання. За час лікування в Італії мати перенесла 3 складні операції і тривале лікування, але стан матері був надзвичайно тяжкий. Все лікування не дало позитивних результатів і 30 листопада 2024 року мати, померла. Отже, мати ОСОБА_4 , з поважних причин (тяжка хвороба), не прийняла спадщину як спадкоємець першої черги спадкування. Після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в Італії, позивач, як спадкоємець першої черги спадкування, звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а також після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 14 квітня 2025 року приватний нотаріус Чернилевська М.М. відмовила у вчиненні нотаріальних дій відносно спадщини після смерті сестри ОСОБА_2 (у зв`язку з тим, що не подала заяви про прийняття спадщини у 6-ти місячний термін, як передбачено ст. 1270 Цивільного Кодексу України), так як на той час спадкоємцем першої черги спадкування була їхня мати ОСОБА_4 , яка також у силу викладених вище обставин, також не мала змоги подати заяву до нотаріуса. Вважає, причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, а тому з огляду на викладене, просила вважати пропущений строк на прийняття спадщини, пропущеним з поважних причин, тому із вказаним, позивач за захистом своїх спадкових прав була змушений звертатися до суду із даним позовом.

Відповідач у запропоновані судом строк та порядку відзиву на позовну заяву не подав.

Вчинені судом процесуальні дії у справі та постановлені ухвали.

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 19.06.2025 року вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на23.09.2025 року.

Ухвалою суду від 31.10.2025 року, підготовче судове засідання закрито та призначено справу до судового розгляду.

Учасники справи належно та завчасно повідомлялись судом про місце, дату та час судового засідання по їх справі щодо її розгляду по суті, про що у справі наявні відповідні письмові підтвердження цьому.

В судовому засіданні позивач та її представник ОСОБА_5 , позовні вимоги підтримали та просили їх задоволити. Проти прийняття заочного рішення не заперечили.

Представник відповідача Стрийської міської ради в судове засідання не з`явився та не повідомив суду про причини своєї неявки, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.. 280 ЦПК України, згідно з якими у разі неявки в судове засідання відповідача, який був належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Інші процесуальні дії у цій справі судом не вчинялись, а ухвали не постановлялись.

Розглянувши наявні у суду матеріали справи та давши їм належу оцінку, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка є невід`ємною частиною національного законодавства держави Україна, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

У своєму рішеннівід 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03) Європейський Суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У свою чергую, критерії належності, допустимості, достовірності та достатності доказі регламентовані статтями 77-80 ЦПК України.

Дотримуючись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а також виходячи із наведених вище норм національного процесуального законодавства, суд, перевіряючи порушення прав позивача ОСОБА_1 , за пред`явленими позовними вимогами щодо спадкування, встановив наступне.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин із зазначенням відповідних доказів.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 19.08.2022 року Солонківською сільською радою Львівського району Львівської області.

Відповідно до матеріалів справи померла ОСОБА_2 , являється сестрою позивача ОСОБА_1 , про що свідчать: свідоцтво про народження ОСОБА_6 , батьками якої є ОСОБА_7 , та ОСОБА_4 ,; свідоцтво про народження ОСОБА_8 , батьками якої є ОСОБА_9 , та ОСОБА_4 ,; свідоцтво про шлюб ОСОБА_1 , згідно якого ОСОБА_8 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_10 .

За життя спадкодавець ОСОБА_2 , заповіту щодо розпорядження своїми правами й обов`язками на випадок смерті не складала.

На час смерті ОСОБА_2 , належала на праві власності квартира по АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Відтак, спадкування після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , повинно відбуватися за законом. У свою чергу, позивач є єдиним спадкоємицею за законом прав та обов`язків після смерті своє сестри, яка бажає прийняти спадщину.

Встановлено, що позивач протягом визначеного законом строку не подала заяву про прийняття спадщини за законом після смерті своєї сестри у нотаріальну контору.

Встановлено й те, що позивач мала намір звернутися у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті своєї сестри у визначений законом строк, однак не змогла цього зробити в силу незадовільного стану здоров`я мами, оскільки як спадкоємець першої черги саме вона мала б отримати право на спадкування першочергово.

З постанови приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Чернилевської М.М., від 14.04.2025, вбачається, що ОСОБА_1 , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після сестри ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском шестимісячного троку, для подання такої заяви до нотаріуса.

З долучених до справи історії хвороби ОСОБА_11 , вбачається, що ОСОБА_12 , перебувала на лікуванні у відділенні онкології та роботизовано хірургії Університетської лікарні Кареджі з квітня 2022 року до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Норми права та роз`яснення, котрі застосовує суд при ухваленні даного рішення.

В силу ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, які прийняли спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України встановлює строк для прийняття спадщини, який складає шість місяців і починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 вказаного Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Висновок суду за результатами розгляду справи.

Судом на підставі зібраних та перевірених у судовому засіданні письмових доказів у їх сукупності та взаємозв`язку встановлені поважні причини пропуску позивачем визначеного законом строку для прийняття спадщини після смерті сестри, оскільки такі безперечно свідчать про істотні труднощі позивача як єдиного спадкоємця на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини після смерті сестри.

Відтак, у поєднанні також з відсутністю інших спадкоємців після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , котрі прийняли спадщину, позовні вимоги про поновлення строку для подання заяви про прийняття такої спадщини підлягають до задоволення у повному обсязі. Зокрема, слід визначити позивачу додатковий строк тривалістю в три місяці для подання ним заяви у відповідну нотаріальну контору про прийняття спадщини за законом після смерті своєї сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Щодо розподілу судових витрат у справі.

Розподіл судових витрат у справі, котрі полягають у сплаті позивачкою судового збору за пред`явлення позовної заяви до суду із вимогою немайнового характеру, слід здійснити у порядку, визначеному ст. 141 ЦПК України, та, з урахуванням відповідної позиції позиваки з цього приводу, слід залишити за останньою, тобто покласти на неї.

Доказів понесення учасниками справи інших судових витрат, пов`язаних з її розглядом, окрім як сплати судового збору за пред`явлення позовної заяви до суду, матеріали цієї справи не містять.

Керуючись ст..7, 10, 12, 13, 18, 76-82, 133, 141, 244, 245, 259, 263-268, 279 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги задоволити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк тривалістю в три місяці з дати набрання даним рішенням суду законної сили, для подання заяви у відповідну нотаріальну контору про прийняття спадщини за законом після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення суду виготовлений 22.12.2025.

Суддя Р. Т. Шрамко