Справа № 585/3065/25
Номер провадження 2/585/1232/25
У Х В А Л А

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Цвєлодуб Г.О.,

за участі позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2

при секретарі Салій О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ромни матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Роменської міської ради Сумської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Роменського міськрайонного суду Сумської області з 11.08.2025 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Роменської міської ради Сумської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Після виконання вимог ст.175 - ст. 187 ЦПК України ухвалою суду від 02 жовтня 2025 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, з викликом сторін та призначенням справи в підготовче судове засідання на 27 жовтня 2025 року на 08 год. 30 хв.

У підготовче судове засідання позивач та відповідачі не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час судового розгляду справи. Від позивача через канцелярію суду надійшла письмова заява про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності (а.с.72).

З огляду на наявність у матеріалах справи даних про повідомлення відповідачів про дату та час підготовчого судового засідання, ухвалою суду від 27.10.2025 р. було закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Роменської міської ради Сумської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 год. 00 хв. 26 листопада 2025 року

У зазначене судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, на офіційну електронну поштову скриньку суду із адреси електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшла фотокопія заяви від імені ОСОБА_1 про розгляд справи без її участі, яка не була завірена ЕЦП, підпис на якій візуально відрізняється від підпису у позовній заяві та у копії паспорта позивача.

Для з`ясування обставин того, чи дійсно звернення до суду із позовом було ініціативою позивача, а не іншої невстановленої особи, ухвалою суду від 26.11.2025 розгляд справи було відкладено на 24 грудня 2025 року на 09 год. 00 хв. та визнано явку позивача ОСОБА_1 , у судове засідання 24 грудня 2025 року о 09 год. 00 хв. обов`язковою.

У судовому засіданні від позивача було отримано пояснення про те, що на заяві, що датована 21.11.2025 р., стоїть її підпис, який змінився внаслідок стресу, цією справою займається «юрист» на ім`я ОСОБА_4 , прізвище якого остання не пам`ятає та де останній здійснює свою робочу діяльність їй не відомо, саме він на електронну пошту суду подавав від її імені заяву.

З огляду на отримані пояснення підставою, яку було встановлено при дослідженні матеріалів судової справи та яку, на переконання суду, своїми поясненнями підтвердила позивач, що є релевантною для залишення позову без розгляду, суд вважає є зловживання процесуальним правом, з огляду на такі обставини.

На офіційну адресу електронної пошти Роменського міськрайонного суду 13.10.2025 р. та 14.10.2025 року з адреси електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 », відправник не зазначений, без ЕЦП, надійшли фотокопії паперових заяв, складених від імені відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , адресовані суду у справі №585/3065/25, про визнання позовних вимог, а 21.11.25 - із адреси електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшла фотокопія заяви від імені ОСОБА_1 про розгляд справи без її участі та підтримання позовних вимог, яка не була завірена ЕЦП, у зв`язку із чим судом наголошується наступне.

Так, статтею 14 ЦПК України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система, а особи (учасники цивільного процесу), які не є адвокатами, нотаріусами, державними та приватними виконавцями, арбітражними керуючими, судовими експертами, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Окрім іншого, згідно п.16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Отже, у разі реєстрації офіційної електронної адреси в ЄСІТС учасник справи може вчинити процесуальну дію в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС. У даній ситуації законодавець чітко визначив, що направлення документів до суду має відбуватись лише у два способи: або у паперовому виді засобами поштового зв`язку; або в електронній формі за допомогою ЄСІТС.

Крім того, чинне процесуальне законодавство не забороняє учасникові справи, якимй не має статусу, визначеного ч.6 ст. 14 ЦПК України, звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням таких документів власним електронним цифровим підписом учасника справи.

Наведений порядок подання учасниками процесу до суду документів у електронній формі визначений у висновках, викладених у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду у справі № 205/5252/19 (провадження № 61-1125св22) від 3 травня 2022 року.

Фотокопії паперових заяв, що надійшли на офіційну адресу електронної пошти Роменського міськрайонного суду 13.10.2025 р., 14.10.2024 року та 21.11.2025 з адреси електронної пошти «», відправник не зазначений, складені від імені позивача та відповідачів у справі, електронним цифровим підписом сторін - не скріплені, містять підписи невстановлених осіб, направлені на адресу суду, як зазначила позивач «юристом, що займається справою», тобто невстановленою особою без наявних на те процесуальних повноважень.

Таким чином, оскільки вказані вище заяви надійшли на електронну адресу суду не у спосіб, що визначений цивільним процесуальним законодавством, не підписані ЕЦП позивача, та містять очевидні ознаки підроблення підпису позивача, свідчать про той факт, що імовірно ОСОБА_1 доручила невстановленій особі подавати від її імені та імені відповідачів заяви до суду у позапроцесуальний спосіб, або така невстановлена особа з реквізитами адреси електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_1 », діє без відома позивача у власних інтересах, що є тими достатніми обставинами, які суд розцінює як зловживання процесуальним правом.

Так, відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частина третя статті 13 ЦК України).

Тобто цивільне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами.

Крім того, відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2 частини другої статті 44 ЦПК України).

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Таким чином, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Роменської міської ради Сумської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, оскільки за дорученням позивача, або без її відома невстановленою особою було здійснено подання до суду заяв від імені позивача та відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у поза процесуальний спосіб, з метою створити у суду переконання, що такі особи підтримують позов та визнають позовні вимоги, для отримання необхідного судового рішення, і ці дії суддею визнаються зловживанням процесуальними правами.

Керуючись ст.ст. 44, 207, 208, 259, 353 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Роменської міської ради Сумської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів від дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

З повним текстом ухвали сторони зможуть ознайомитись у приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області 29 грудня 2025 року, на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за електронною адресою: https://reyestr.court.gov.ua, за № справи 585/3065/25, або у підсистемі «Електронний суд» у кабінеті користувача

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ Г.О.ЦВЄЛОДУБ