Провадження № 2/537/1305/2025
Справа № 537/3238/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.12.2025 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючої судді Зоріної Д.О., за участю секретаря судових засідань Бобровської К.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

УСТАНОВИВ:

В провадженні Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про виділ частки зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Позивач ОСОБА_1 21.05.2025 звернулась до суду із позовною заявою, згідно якої просила суд ухвалити рішення, яким:

- виділити їй у власність частину домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з: тамбура «2-1» площею 4,1 кв.м; коридору «2-2» площею 13,3 кв.м; кухні «2-3» площею 11,0 кв.м; кімнати «2-4» площею 10,3 к.м; кімнати «2-5» площею 14,5 кв.м; ванни «2-6» площею 4,8 кв.м; кімнати «2-7» площею 10,4 кв.м, по надвірним господарським спорудам: яму вигрібну літ. «І»; огорожу №2; огорожу №3; огорожу №4;

- виділити відповідачам по справі як іншим співвласникам на праві спільної часткової власності частину домоволодіння, на яку припадають приміщення житлового будинку загальною площею 38,6 кв.м, що складається з: кухні «1-1» площею 14,2 кв.м; коридору «1-2» площею 3,9 кв.м; кімнати «1-3» площею 12,2 кв.м; кімнати «1-4» площею 8,3 кв.м, по надвірним господарським будівлям та спорудам: погріб під частиною будівлі літ. «дп»; сарай літ. «Д»; гараж літ. «Е»; убиральню літ. «З»; ворота №1; огорожу №5;

- припинити право спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1 ;

- встановити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 у відповідності до висновку експерта №3/7-25: в користуванні інших співвласників відповідачів по справі залити земельну ділянку площею 475 кв.м, на плані зазначена зеленим кольором; в користуванні позивача залишити земельну ділянку площею 452 кв.м, на плані зазначена синім кольором.

Ухвалою Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області від 04.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області від 03.10.2025 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, хоча повідомлялась належним чином про дату, час та місце розгляду справи, не надала суду пояснень про причини неявки, заяви про відкладення судового засідання, заяви про розгляду справи без її участі суду не направила.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, не надли суду пояснень про причини неявки.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Гарантуючи судовий захист з боку держави, Конституція України одночасно визнає право кожного будь-якими незабороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань (частина 5 статті 55 Конституції України). І це конституційне право не може бути скасоване або обмежене (частина 2 статті 22, стаття 64 Конституції України).

Згідно із статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

В підготовче судове засідання, яке було призначено на 22.07.2025, позивач ОСОБА_1 не з`явилась, хоча належним чином повідомлялась про дату, час та місце її проведення, не надала суду пояснень про причини неявки, клопотання про відкладення судового засідання не надавала.

Окрім того, позивач ОСОБА_1 не з`явився в підготовчі судові засідання, які були призначені на 08.09.2025 та на 03.10.2025, хоча належним чином повідомлялась про дату, час та місце його проведення, не надала суду пояснень про причини неявки, клопотання про відкладення судового засідання не надала, заяви про розгляд справи без її участі не надала.

В судові засідання, які були призначені на 18.11.20255 та на 29.12.2025 позивач ОСОБА_1 не з`явилась хоча належним чином повідомлялась про дату, час та місце його проведення, не надала суду пояснень про причини неявки, клопотання про відкладення судового засідання не надала, заяви про розгляд справи без її участі не надала.

В матеріалах справи наявні повернуті на адресу суду поштові відправлення із судовими повістками, направлені на адресу проживання позивача, вказану нею у позовній заяві: АДРЕСА_1 , із відмітками про невручення з причини відсутності адресата за вказаною адресою.

Суд звертає увагу на тривалий термін перебування справи в провадженні суду та на відсутність позиції з боку позивача щодо її участі в розгляді справи та підтримки заявлених вимог.

Відповідно до частини 5 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Вирішуючи питання щодо залишення позову без розгляду, суд враховує і правову позицію Великої Палати Верховного суду, викладену в Постанові від 12 січня 2023 року, у справі 9901/278/21, згідно якої ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач повторно не прибув в судове засідання без поважних причин, при цьому судом здійснювалися заходи щодо належного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки на адресу її проживання, вказану позивачем в позовній заяві, заяви про розгляд справи за її відсутності не подавала, суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою - залишити без розгляду.

Керуючись статтями 257, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , відомості щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків відсутні, адреса: АДРЕСА_1 ) про виділ частки зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її виготовлення.

Суддя Д.О. Зоріна