Провадження № 2/201/6895/2025
УХВАЛА

Іменем України

29 грудня 2025 року м. Дніпро

Суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До Соборного районного суду міста Дніпра надійшла зазначена позовна заява.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Даний позов поданий позивачкою відповідно до вимог ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 2182916 від 26.12.2025р., відомості щодо реєстрація місця проживання відповідача, відсутні.

Судом сформовано відповідь № 2182931 від 26.12.2025р. щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, з якої встановлено, що відповідач перебуває на обліку як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 .

Положеннями ч. 1 ст. 29 ЦК України визначено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Згідно положень ч.7 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, зокрема, фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку

Розгляд справи судом за відсутності сторони або інших учасників справи є можливим лише у разі наявності у суду відомостей щодо належного повідомлення сторони, учасника справи про дату, час та місце судового засідання. За відсутності у суду першої інстанції відомостей щодо належного та своєчасного повідомлення учасника справи про судові засідання він має вжити заходів щодо такого повідомлення (Постанова Верховного суду від 02.06.2020р. у справі № 910/17792/17).

За ч.2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно положень ч. 1 ст. 4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених ст. 12 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи затверджений постановою Кабінету міністрів України «Про облік внутрішньо переміщених осіб» від 01.10.2014р. № 509, абз. 2 п. 1 якої визначено, що довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Згідно з ч. 1 ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Зазначені норми вказують на те, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на певний період. Положеннями ч. 1 ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» зазначену довідку віднесено до документів, що підтверджують зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання або перебування особи, що відповідає приписам ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо вказаних осіб та підлягає застосуванню в межах визначення територіальної юрисдикції судів для розгляду справ за наведених вище обставин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022р. № 265 «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» прийнятий Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), згідно пункту 4 якого визначено, що особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Таким чином, переселенці, які покинули домівки внаслідок бойових дій та окупації місць їх постійного проживання, можуть звертатися з позовами до судів в районах тимчасового перебування. Якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як внутрішньо переміщена особа, то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування.

Отже, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи можна визнати документом, що підтверджує зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання/перебування відповідача при визначені підсудності розгляду справ за ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Тому зареєстрованим місцем проживання відповідачки в силу положень ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у ст.1 цього Закону, є АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної юрисдикції Ценрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу.

Стаття 6 Європейської конвенції про права людини гарантує кожній людині право на справедливий і публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Право на справедливий суд включає: право на доступ до суду, розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, що створений на підставі закону. Це також означає дотримання принципу рівності сторін та дотримання процедурних гарантій, які забезпечують справедливий судовий процес.

Частиною 9 ст.187 ЦПК України передбачено, що в разі, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відтак, подану заяву слід передати на розгляд Ценрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу за підсудністю, забезпечивши право як позивача, так і відповідача на справедливий суд, визначений законом.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст.31, 259-261, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Ценрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу (місцезнаходження: 50099, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Великого Кобзаря, буд. 12).

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів.

Суддя: Д.О. Покопцева