Справа № 442/9636/25
Провадження № 2/442/2916/2025
УХВАЛА

іменем України

24 грудня 2025 року суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Медведик Л.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до закладу дошкільної освіти №26 Калинка» Дрогобицької міської ради, ОСОБА_2 , за участю третьої особи Управління освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернулась до Дрогобицького міськрайонного суду з вищезгаданим позовом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина друга зазначеної статті).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках (пункти 3 і 5 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

За результатами аналізу зазначених норм процесуального права Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 березня 2024 року у справі № 335/837/22 зробила висновок, що, дотримуючись принципів цивільного судочинства, основним з яких є неприпустимість зловживання процесуальними правами, суд, установивши, що подані учасником судового процесу скарга, заява або клопотання є очевидно безпідставними, що вочевидь може переслідувати такі цілі, як введення суду в оману, затягування розгляду справи чи створення перешкод опонентам у справі, зобов`язаний вживати заходи, спрямовані на запобігання зловживанням учасниками судового процесу своїми процесуальними правами шляхом залишення без розгляду або повернення таких скарг, заяв чи клопотань.

Велика Палата Верховного Суду також наголосила на тому, що саме з метою виконання такого завдання сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо сторона здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, вона виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від таких дій. І саме на це спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Ці заходи передбачені у частинах четвертій і п`ятій статті 44, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України.

Так, позивачем ОСОБА_1 18.11.2025 року вже подано до Дрогобицького міськрайонного суду позов про визнання незаконним переведення, поновлення на посаді асистента вихователя, визнання незаконного попередження по скорочення, заборону звільнення та стягнення середнього заробітку, у якій відкрито провадження.

У грудні 2025 року ОСОБА_1 повторно подано до суду позовну заяву, в якій нею зазначено, що на розгляді Дрогобицького міськрайонного суду перебуває цивільна справа до того ж відповідача за її позовом про «визнання наказу про переведення на іншу посаду незаконним».

По суті ОСОБА_1 працювала на посаді асистента вихователя і її було переведено на посаду вихователя. Таким чином у першій заяві до суду позивачка просила визнати наказ про згадане переведення незаконним і поновити її на посаді асистента вихователя.

У другій заяві до суду позивачка просить поновити її на посаді вже вихователя та скасувати наказ про її звільнення з цієї посади.

Таким чином, дві заяви містять взаємовиключні вимоги про одночасне поновлення на різних посадах в одній і тій же установі.

Такі дії позивача не спрямовані на виконання завдання цивільного судочинства, є недобросовісною поведінкою, зловживанням відповідним процесуальним правом і проявом неповаги до судових рішень.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішеннях від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України», від 20 січня 2011 року у справі «Мусієнко проти України» неодноразово наголошував на тому, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 1-20, 44, 148, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до закладу дошкільної освіти №26 Калинка» Дрогобицької міської ради, ОСОБА_2 , за участю третьої особи Управління освіти виконавчих органів Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Медведик Л.О.