Справа № 450/1948/24 Головуючий у 1 інстанції: Мусієвський В.Є.
Провадження № 22-ц/811/2822/25 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2025 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Ванівського О.М.,

суддів Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.

секретаря: Цьони С.Ю.,

розглянувши у спрощеному письмовому провадженні без виклику сторін в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Сидорак Наталії Богданівни на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 14 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

02 вересня 2024 року Пустомитівським районним судом Львівської області ухвалено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 серпня 2007 року Виконавчим комітетом Семенівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, актовий запис № 11. Після розірвання шлюбу залишено позивачу ОСОБА_1 її прізвище « ОСОБА_3 ». Вирішено питання розподілу судових витрат.

05 червня 2025 року представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 подано заяву про виправлення описки у рішенні Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 вересня 2024 року. Вказана заява мотивована там, що в описовій частині згаданого вище рішення неправильно зазначено дату народження доньки сторін ОСОБА_5 , а саме вказано « ІНФОРМАЦІЯ_1 » замість правильної « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». З огляду на викладене, просила заяву задовольнити.

Оскаржуваною ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 14 липня 2025 року у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 про виправлення описки у рішенні Пустомитівського районного суду Львівської області по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовлено.

Ухвалу суду в апеляційному порядку оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Сидорак Наталія Богданівна.

Вважає, що при постановленні ухвали не були з`ясовані усі обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права, а тому вона є незаконною та необґрунтованою.

Апелянт покликається на те, що навіть якщо позивачка помилково вказала неправильну дату народження дочки в позовній заяві, суд, побачивши цю розбіжність міг самостійно виправити описку або заначити в рішенні, що позивачка вказала невірну дату, що відповідало б принципам судочинства. Позивачка разом з донькою проживають на території Республіки Польщі та через описку в рішенні державні органи Польщі відмовляють в прийомі документів для вирішення юридичних питань.

З наведених підстав просить ухвалу суду скасувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Вказані особливості встановлюються у ст. 369 ЦПК України, а саме відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37- 40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Предметом оскарження є ухвала суду про відмову у внесенні виправлень у рішення (п. 19 ст. 353 ЦПК України).

Згідно частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З урахуванням вищевикладеного та положень ч. 1 ст. 368, ч. 2 ст. 369 ЦПК України, розгляд апеляційної скарги здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

В силу положень ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно п. п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Відмовляючи у задоволенні заяви про виправлення описки у рішенні, суд першої інстанції виходив з того, що зазначення в описовій частині рішення суду дати народження ОСОБА_5 як « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не може вважатись опискою, оскільки у відповідності до положень п. 1 ч. 3 ст. 265 ЦПК України в описовій частині рішення суд зокрема зазначає стислий виклад позиції позивача/

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року в справі № 761/18236/22 (провадження № 61-12209ск22).

Частиною шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та частиною п`ятою статті 263 ЦПК України встановлено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року в справі № 990/222/23 (провадження № 11-155заі23) зроблено висновок про те, що опискою визнається помилка, яка має вплив на зміст судового рішення та його виконання та трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення.

Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Слід зазначити, що інститут виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні має вкрай важливе значення у будь-якому виді судочинства та покликаний на усунення неточностей судового рішення, які впливають на можливість його реалізації. Водночас процесуальний закон не надає суду права змінити суть постановленого рішення шляхом виправлення описки. Зміна у такий спосіб суті рішення, суперечить принципу правової визначеності. Виходячи із прецедентної практики Європейського суду з прав людини (далі Європейський суд), принцип правової визначеності передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У постанові від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19 Верховний Суд зазначає, що, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо: встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), технічних помилок (тобто таких, що виникли в процесі виготовлення тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись в суд, позивач ОСОБА_1 покликалась на те, що у період перебування сторін в зареєстрованому шлюбі, у них народилась донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що відображено в описовій частині рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 вересня 2024 року.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого повторно 13 квітня 2023 року Виконавчим комітетом Семенівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, донька сторін ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Аналізуючи наведені норми процесуального права та встановлені обставини справи, а також наведене обґрунтування представника позивачки у заяві про виправлення описки та апеляційній скарзі, колегія суддів вважає за можливе погодитися з необхідністю виправлення описки у рішенні суду, яка була допущена не з вини суду, а з вини позивачки.

За наведеного ухвалу суду про відмову у виправленні описки слід скасувати з підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 376 ЦПК України з ухваленням нового судового рішення, яким виправити описку при викладенні описової частини рішення суду в частині вказівки на дату народження доньки позивачки.

Керуючись статтями 367-369, 374, 376, 382 ЦПК України, Львівський апеляційний суд, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сидорак Наталії Богданівни - задовольнити.

Ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 14 липня 2025 року скасувати та постановити нове судове рішення, яким заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про виправлення описки в рішенні суду - задовольнити.

Виправити описку, допущену в описовій частині рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 вересня 2024 року в частині дати народження ОСОБА_5 , зазначивши правильну дату народження ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 замість ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду, у випадках, передбачених статтею 389 ЦПК України, починаючи з дати складення її повного тексту.

Повний текст постанови складено 30.12.2025 року.

Головуючий: Ванівський О.М.

Судді Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.