Єдиний унікальний номер: 379/2386/25
Провадження № 2-о/379/111/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху 29 грудня 2025 року м.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Разгуляєва О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Леся Петрівна Якименко, Таращанська міська рада Білоцерківського району Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

У С Т А Н О В И В .

24.12.2025 заявниця, через свого представника адвоката Слободенюк Г.М. звернулася до суду з вищевказаною заявою, в якій просять встановити факт проживання заявниці ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу у період з 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.12.2025 справу передано для розгляду судді Разгуляєвій О.В.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно із ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду

Заява про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим статтею 318 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, до заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу задля спадкування за законом додаються документи та докази, в тому числі, й того, що відсутній спір про право (відсутні спадкоємці за заповітом, спадкоємці попередніх черг). В разі наявності таких факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу розглядається за правилами позовного провадження.

Частиною 4 ст. 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Усі дані про заінтересовану особу повинні відповідати вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Як встановлено судом, у заяві, заявницею визначено заінтересованою особою приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Л. П. Якименко. .

Однак, приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області у даній категорії справ не може бути заінтересованою особою, виходячи з наступного.

Нотаріус не може мати спільних інтересів з особами, які звернулися до нього за вчиненням нотаріальної дії відповідно до ст.9 Закону України «Про нотаріат».

Заявниці необхідно встановити факт проживання однією сім`єю задля того, щоб реалізовувати свої права як спадкоємця.

У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі відповідно до п.18 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Нотаріус може бути лише відповідачем в разі оскарження відмови від вчинення нотаріальної дії або процедури її вчинення. При цьому такі вимоги до нотаріуса підлягають розгляду в позовному провадженні за правилами цивільного судочинства, як спір про право.

Також суд зазначає, що до заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Всупереч наведеному, у заяві відсутні зазначення про наявність або відсутність усіх заінтересованих осіб.

З роз`яснень, які містяться у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати у тому числі і загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви.

Зі змісту заяви вбачається, що метою встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу необхідно для проведення дій юридичного характеру та в майбутньому для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 .

Згідно із ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Згідно з п. 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Водночас, заявницею не зазначено чи були інші члени сім`ї (дружина, діти) у померлого ОСОБА_2 , оскільки рішення у даній справі може вплинути на їхні права та обов`язки.

Також відсутність вказаних відомостей впливає на належний склад учасників по справі, оскільки відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування відповідачами за даними категоріями справ є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини лише у разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.

Враховуючи зазначене, заявниці необхідно визначитись із заінтересованою особою (особами) по справі, якою (якими) можуть бути спадкоємці померлих.

Також, заявницею не надано відомостей та перелік осіб, які були зареєстровані та фактично проживали за місцем відкриття спадщини, після смерті ОСОБА_2 .

Крім того, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 318 ЦПК України заява не містить посилань на докази, що підтверджують факт спільного проживання однією сім`єю заявника з померлою по день її смерті, крім свідків.

Із аналізу судової практики розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, проведеної Верховним Судом України, вбачається, що до заяви про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка та жінки без шлюбу додаються документи та докази того, що між заявником та іншою особою (померлим) мали місце фактичні шлюбні стосунки (свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із подружжя , свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з господарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що подружжя вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Відповідно до п. 5.1 Листа ВССУ Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 вих. № 24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності ЦК України (п. 21 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7). До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Зазначене положення поширюється щодо осіб - чоловіка або жінки, які проживають у фактичних шлюбних відносинах, але перебувають в іншому зареєстрованому шлюбі; проте не поширюється щодо інших осіб, які перебувають у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, але проживали однією сім`єю зі спадкодавцем на інших засадах, ніж фактичні шлюбні відносини.

Так, заявницею не надано доказів та не заявлено клопотання про їх витребування про підтвердження того факту, що померлий ОСОБА_2 , не перебував у іншому зареєстрованому шлюбі.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07,1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, заява підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя ,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Леся Петрівна Якименко, Таращанська міська рада Білоцерківського району Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу залишити без руху.

Надати строк для усунення викладених у мотивувальній частині недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заяву вважати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 29.12.2025.

Суддя Таращанського районного суду

Київської області Олександра РАЗГУЛЯЄВА