Справа № 645/9294/25
Провадження № 2/645/4375/25
У Х В А Л А

29 грудня 2025 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду міста Харкова Лисенко О.О., вирішуючи питання відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

23.12.2025 до суду надійшла вищевказана позовна заява у якій позивач просить суд:

прийняти позовну заяву та відкрити провадження у справі;

провести поділ спільного майна подружжя;

припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на автомобіль Ssang Yong Kyron, 2012 року випуску;

визнати право особистої приватної власності на автомобіль SsangYong Kyron, 2012 року випуску, у повному обсязі за ОСОБА_2 ;

стягнути з ОСОБА_2 за користь ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості 1/2 частки у праві спільної сумісної власності на автомобіль SsangYong Kyron, 2012 року випуску;

стягнути з ОСОБА_2 за користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 70 000 (сімдесят тисяч) гривень 00 копійок;

призначити судову експертизу з метою встановлення ринкової вартості автомобіля Ssang Yong Kyron, 2012 року випуску

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 23.12.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Лисенко О.О.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Впорушення пунктів 2, 6, 7, 8,9, 10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

поштовий індекс адреси місця проживання позивача та відповідача;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За правилами частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач у позовній заяві не зазначила, якими доказами підтверджуються обставини протиправної поведінки відповідача щодо неї, наявності заподіяної їй моральної шкоди такою протиправною поведінкою, критерії з яких вона виходила оцінюючи завдану їй моральну шкоду. Доказів на підтвердження таких обставин до позовної заяви позивач не долучила.

У відповідності до вимог ч.ч. 2, 4, 5 ст. ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Копії документів підлягають засвідченню, згідно з Національним стандартом України, затвердженого Державним підприємством «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року № 144 «ДСТУ 4163-2020», відповідно до яких відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 22 [підпису] на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Додатки до позовної заяви як в примірнику для суду, так і в примірнику для відповідача, які є копіями з оригіналів документів не містять підпису та власного імені та прізвища особи, яка завірила додатки до позовної заяви.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна ( п.2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ).

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки, щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Позивачем орієнтовно визначено ринкову вартість автомобіля Ssang Yong Kyron, 2012 року випуску 333 480,00 грн. Однак, позивачем до позовної заяви не додано жодних доказів, з яких можливо було встановити на підставі чого позивачем визначено ринкову вартість автомобіля Ssang Yong Kyron, 2012 року випуску у розмірі 333 480,00 грн.

Зважаючи, що інформація про вартість спірного майна позивачем не подана, суд не може перевірити вірність визначення ціни позову, що, відповідно, обумовлює законний сумнів у розмірі сплати судового збору.

Водночас суддя зауважує, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна.

Під вартістю майна слід розуміти грошову суму, за яку це майно може бути придбане у певній місцевості.

Відповідно до вимог статей 3, 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» вартість майна визначається суб`єктом оціночної діяльності, на підтвердження чого складається звіт (акт про оцінку майна).

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Позивачем у позовній заяві заявлено вимогу майнового характеру, але зважаючи на викладене ціна позову з урахуванням правил, визначених у статті 176 ЦПК України, позивачем не визначена.

Суд наголошує, що обов`язок визначати вартість майна за відповідними вимогами покладається законодавцем саме на позивача.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки позовні вимоги мають майновий характер, розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1частини другої статті 4 Закону №3674-VI, - 1 відсоток ціни позову .

Згідно з положеннями п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2011 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (далі Постанова), подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Як вбачається позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру: поділ майна подружжя (автомобіль) та стягнення моральної шкоди.

Виходячи із змісту ч. 2 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за вимогу майнового характеру залежить від ціни позову, а тому визначення ціни позову має важливе значення для визначення розміру судового збору.

Згідно з ст. 4 ч. 2 п. 1 п. п.1 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно постанови Верховного Суду України у справі №523/5124/21 від 07 лютого 2022 року, моральна шкода є втратою немайнового характеру, однак відшкодування моральної шкоди може відбуватися в майновій (грішми, іншим майном) або немайновій формах (публікація спростування недостовірної інформації, публікація рішення суду у засобах масової інформації, інші форми відновлення морального стану особи).

Отже, за змістом частини третьої статті 23 ЦК України позовна вимога про відшкодування моральної шкоди стає майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому або іншому майновому вимірі, правовим наслідком відшкодування якої є грошове або інше майнове стягнення на користь позивача (стягнення грошових коштів, витребування майна, визнання права на майно тощо).

Таким чином, вимога про відшкодування моральної шкоди у спорі щодо поділу майна подружжя визначена у грошовому вимірі, стає окремою майновою вимогою, отже, судовий збір за таку вимогу підлягає стягненню.

Відповідно до підпункту 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви про відшкодування моральної шкоди визначена у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тож, з урахуванням заявленого розміру завданої моральної шкоди 70 000,00 грн та визначених Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» розмірів прожиткового мінімуму, судовий збір за вимогою позивача про відшкодування моральної шкоди складає 3028,00 грн.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за одну вимогу майнового характеру у розмірі 1211,20 грн, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції №2563-3784-7649-5829 від 21.12.2025.

З урахуванням сплаченого позивачем судового збору у розмірі 1211,20 грн позивачу необхідно доплатити судовий збір за позовну вимогу щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 1816, 80 грн ( 3028,00 - 1211,20 = 1816, 80).

З урахуванням вищевикладеного, позивачу слід необхідно:

визначити ціну позову, виходячи із дійсної вартості спірного майна (автомобіля), визначеної у відповідності до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" на момент подання позовної заяв та сплатити судовий збір за позовну вимогу щодо стягнення грошової компенсації належної йому частки майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів від прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

доплатити судовий збір за позовну вимогу щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 1816, 80 гривень.

Так, платіжними реквізитами для сплати та зарахування судового збору у зв`язку з поданням до Немишлянського районного суду м. Харкова позову є: «Отримувач коштівГУК Харків обл/мХар Немишлян/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37874947, Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.), Рахунок отримувачаUA0020660, Код класифікації доходів бюджету 22030101

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначені обставини, суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк на усунення недоліків.

Таким чином, текст позовної заяви, по формі та змісту відповідно до ст. 175 ЦПК України з урахуванням змін, внесених ЗУ 3200-ІХ від 29.06.2023, який набрав чинності 18.10.2023, повинен бути наданий суду разом з копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі з дотриманням вимог абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України або з дотриманням вимог абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви з урахуванням виправлених недоліків в електронній формі через електронний кабінет.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та стягнення моральної шкоди.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, але не більше п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви, зазначені в даній ухвалі, не будуть усунені, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.О. Лисенко