УХВАЛА

1 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 759/2612/25

провадження № 61-11562ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 3 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду

від 15 липня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Комунальний заклад Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня», комісія Київської обласної державної адміністрації з визнання статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та іншим категоріям громадян в особі Київської обласної державної адміністрації, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

8 вересня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва

від 3 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду

від 15 липня 2025 року, повний текст якої складено 25 липня 2025 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Вказану касаційну скаргу заявник подала до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і заявляє клопотання про поновлення цього строку.

В обґрунтування вказує, що копію оскаржуваної постанови апеляційного суду отримала 11 серпня 2025 року. На підтвердження зазначеного надає поштовий конверт з трек-номером 141 та відомості з офіційного веб-сайту «Укрпошта», відповідно до яких поштове відправлення з трек-номером 141 вручено члену сім`ї 11 серпня 2025 року.

Слід зазначити, що під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду, а з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції»).

Касаційний суд вважає, що, з урахуванням встановлених обставин, заявнику на засадах верховенства права необхідно забезпечити доступ до незалежного і безстороннього вирішення спору за встановленою процедурою.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, що вказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень підтверджена наданими доказами, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 3 лютого 2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 15 липня 2025 року.

До касаційної скарги долучено клопотання про звільнення заявника від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

В обґрунтування заявник вказує, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 211,20 грн, оскільки вона є малозабезпеченою особою, пенсію і соціальних виплат не отримує; єдиним джерелом її доходу є заробітна плата у розмірі 2 000 грн на місяць, яку вона отримує за строковим трудовим договором.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

На підтвердження вказаних доводів заявником надано: довідку Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві області від 1 вересня 2025 року, в якій зазначено, що ОСОБА_1 на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України

в м. Києві не перебуває та пенсію не отримує; довідку Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві області від 1 вересня 2025 року, в якій зазначено, що ОСОБА_1 на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві як отримувач соціальних послуг не перебуває. Крім того, заявником надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку та військового збору станом на 2 вересня 2025 року, довідку форми ОК-5, з якихвбачається, що за 2024 рік загальна сума доходу ОСОБА_1 склала 24 000грн.

Враховуючи обставини, викладені ОСОБА_1 у клопотанні, надані докази, та те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника

за 2024 рік, суд вважає за можливе звільнити заявника від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва

від 3 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 липня

2025 року.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник визначає те, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми матеріального права та порушили норми процесуального права.

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

З огляду на викладене касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 136, 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 3 лютого 2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 15 липня 2025 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 3 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 липня 2025 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 3 лютого

2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 липня 2025 року.

Витребувати із Святошинського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 759/2612/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Комунальний заклад Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня», комісія Київської обласної державної адміністрації з визнання статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та іншим категоріям громадян в особі Київської обласної державної адміністрації, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційногопровадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська