К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
У Х В А Л А

25 грудня 2025 року місто Київ

справа № 755/17417/18

апеляційне провадження № 88-ц/824/69/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,

вирішуючи питання про відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року за наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 серпня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 листопада 2021 року за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Русанівська затока" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2018 року ОСББ "Русанівська затока" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 24 листопада 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року, позов ОСББ "Русанівська затока" задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Русанівська затока" заборгованість за житлово-комунальні послуги в розмірі 13 880 грн 51 коп. заборгованості по сплаті внесків; 1183 грн 13 коп. інфляційні витрати; 397 грн 53 коп. 3% річних, а всього стягнуто 15 461 грн 17 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Русанівська затока" судові витрати в розмірі 1 762 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15 серпня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 листопада 2021 року за нововиявленими обставинами відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 серпня 2023 року - без змін.

2 грудня 2025 року ОСОБА_1 подала заяву про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 грудня 2025 року витребувано матеріали справи з Дніпровського районного суду міста Києва.

24 грудня 2025 року на адресу суду надійшли матеріали справи № 755/17417/18.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Відповідно до частин 1-2 статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частинами 1, 2 статті 425 ЦПК України встановлено, що заява про перегляд судового рішення суду першої інстанції з підстав, визначених частиною 2, пунктами 1, 3 частини 3 статті 423 цього Кодексу, подається до суду, який ухвалив судове рішення. Заява про перегляд судових рішень судів апеляційної і касаційної інстанцій з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, якими змінено або скасовано судове рішення, подається до суду тієї інстанції, яким змінено або ухвалено нове судове рішення.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року. Зазначеною постановою апеляційний суд залишив без змін ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 серпня 2023 року, якою, у свою чергу, було відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 листопада 2021 року за нововиявленими обставинами.

У цій справі Київським апеляційним судом не було змінено рішення суду першої інстанції та не ухвалено нового рішення по суті заявлених вимог. Апеляційний суд лише підтвердив законність ухвали про відмову в перегляді рішення за нововиявленими обставинами. Відтак, постанова апеляційного суду від 26 квітня 2024 року не є рішенням у розумінні статті 425 ЦПК України, яке може бути переглянуте за нововиявленими обставинами.

Разом з тим, як убачається з матеріалів справи, 22 квітня 2025 року ОСОБА_1 подавала заяву про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року повернуто.

Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2025 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року.

15 серпня 2025 року ОСОБА_1 повторно подала заяву про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 9 вересня 2025 року заяву ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року повернуто.

Наведені обставини свідчать, що ОСОБА_1 неодноразово звертається до Київського апеляційного суду із заявами про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

За приписами статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Аналізуючи положення наведеної статті можна зробити висновок, що перелік підстав для визнання дій учасника справи зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

На суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Неодноразове подання ОСОБА_1 тотожних заяв про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови суду, яка набрала законної сили, перешкоджає виконанню рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 листопада 2021 року, а тому суд розцінює такі дії у своїй сукупності, як зловживання процесуальними правами.

Згідно із частиною 3 статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути заяву.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, внаслідок чого заяву проперегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року слід повернути заявнику.

Крім того, за приписами статей 143-144 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходами процесуального примусу є: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

Суд вважає необхідним попередити ОСОБА_1 , що у разі вчинення нею аналогічних дій в майбутньому, суд буде вправі визнати такі дії зловживанням процесуальними правами та застосувати заходи процесуального примусу у виді стягнення штрафу.

Керуючись статтями 44, 144, 260, 261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку із нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року повернути заявнику.

Копію ухвали разом з заявою та доданими до неї матеріалами надіслати заявнику.

Попередити ОСОБА_1 про недопустимість зловживання процесуальними правами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий

Судді: