ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 172/1130/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретаря судового засідання Троцковець К. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

у травні 2025 року представник позивача адвокат Березовський О. Д. звернувся до Васильківського районного суду Дніпропетровської області із позовом до відповідача про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що 03 грудня 2019 року сторони уклали шлюб. Від шлюбу спільних дітей не мають. Підставою для розірвання шлюбу представник позивача зазначає те, що спільне життя у подружжя не склалось, вони мають різні погляди на сімейне життя. Відсутність взаєморозуміння, різність поглядів на ведення господарства часто ставали причиною сварок між ними, що призвело до того, що сторони стали чужими людьми один одному. З травня 2023 року подружжя не проживає разом, спільного господарства не ведуть,у кожного з них своє життя, їх сім`я припинила своє існування. Розірвати шлюб в органах РАЦС неможливо, оскільки відповідач не виходить на контакт з позивачкою. Відтак, представник позивача зазначає, що примирення між сторонами неможливе, подальше перебування позивача у шлюбі суперечить її інтересам, тож просить розірвати шлюб. Після розірвання шлюбу просить відновити позивачці її дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Ухвалою Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2025 року справу передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Котенко Р. В.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін в судове засідання.

У судове засідання сторони не з`явились, про час, місце та дату слухання справи повідомлялись належним чином.

20 жовтня 2025 року через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Березовського О. Д. надійшла заява від 17 жовтня 2025 року про розгляд справи без участі позивача та її представника. Позовну заяву підтримав, зазначив, що примирення між сторонами неможливе, просив розірвати шлюб.

Від відповідача20 жовтня 2025 рокудо суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Зазначив, що позов визнає, подальше збереження шлюбу вважає неможливим.

За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, дослідивши наявні матеріали справи, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 03 грудня 2019 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 Городнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 67. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_5 .

Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.

Представник позивача вказує, що подальше спільне проживання та збереження родини позивача та відповідача є неможливим, на що відповідач не заперечує та визнає позов.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Отже, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Позивач скористалась цим правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Беручи до уваги доводи позивача, суд вважає, що причини, що спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 Сімейного Кодексу.

Частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За наявності таких обставин справи суд вважає, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, а з урахуванням позиції відповідача, який не заперечує проти розірвання шлюбу, підстав для надання строку для примирення сторін суд також не вбачає. Відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Судові витрати відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

При цьому, відповідно до положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи викладені норми чинного законодавства України та ту обставину, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 605,60 грн.

Керуючись статтями 12-13, 76-81, 141, 142, 206, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03 грудня 2019 року Городнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській областіза актовим записом № 67- розірвати.

Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Стягнути з ОСОБА_2 користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору у сумі 605,60 грн, сплаченого при поданні позову відповідно до платіжної квитанції № 0/0.1 від 08.05.2025 (ідентифікатор документа в Казначействі: 821119655).

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , місце проживання як внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_3 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Суддя Р. В. Котенко