Провадження №22-ц/812/2586/25
У Х В А Л А

30 грудня 2025 року Миколаївський апеляційний суд в складі судді Базовкіної Т.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана її представником ОСОБА_2 , на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 27 листопада 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановила:

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 27 листопада 2025 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволений частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість за кредитним договором №42477-05/2024 від 28 травня 2024 р. в сумі 12125 грн та 2513 грн 24 коп. - в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

В задоволенні позовних вимог про стягнення неустойки за кредитним договором №42477-05/2024 від 28 травня 2024 р. відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, 25 грудня 2025 р. ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Головченко О.А., подала апеляційну скаргу безпосередньо на адресу Миколаївського апеляційного суду, через підсистему Електронний суд.

За приписами підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви юридичною особою з вимогами майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином розмір судового збору, що підлягає сплаті, з урахуванням часткового задоволення позову, складає 3769 грн 86 коп. (2513 грн 24 коп. х 150%).

При цьому також слід врахувати приписи частини третьої статті 4 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі, застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження розміру ставки судового збору.

Отже, за подання апеляційної скарги відповідачка ОСОБА_1 повинна сплатити 3015 грн 89 коп.

В апеляційній скарзі міститься також клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати ОСОБА_1 судового збору за подання апеляційної скарги. В обґрунтування клопотання представник зазначає, що ОСОБА_1 є малозабезпеченою, а виплати, які отримує остання, є соціальними, тому не можуть вважатись доходом в розумінні п.1 ч.1, пп. «г» п.2 ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір». В якості доказу надає довідку Головного управління пенсійного фонду України в Миколаївській області про отримання (неотимання) допомоги за період з 01 червня 2025 р. по 31 грудня 2025 р. До того ж, представник вказує, що інші джерела доходів у ОСОБА_1 відсутні, на що надає відомості з органів податкової служби та соціального забезпечення. Також надає довідку форми ОК-5 Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду Українивід 05 грудня 2025 р., яка містить інформацію про розмір відрахувань за період з 2016 р. по квітень 2023 р. Крім того, ОСОБА_2 зазначає, що у ОСОБА_1 на самостійному утриманні є малолітня дитина. Тому з урахуванням вказаного, відповідачка змушена просити суд звільнити її від сплати судового збору.

Згідно із частинами 1 та 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною 5 ст.136 ЦПК України передбачено, що особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

За правилами частин 1, 2, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може звільнити від сплати судового збору, зменшити його розмір у разі, якщо він перевищує п`ять відсотків розміру річного доходу апелянта, відстрочити чи /та розстрочити його сплату.

Також відповідно до пунктів «в» та «г»частини 1 статті 8 цього Закону,враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі у разі якщо, особа єодинокою матір`ю (батьки), яка має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, а також є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі або вона віднесена до вразливих категорій громадян.

Надані заявником до клопотання матеріали не в достатній мірі підтверджують майновий стан відповідачки, оскільки не містить додаткових відомостей, як то наявність/відсутність банківських рахунків, зокрема депозитних, наявність/відсутність рухомого, нерухомого майна, укладення прибуткових правочинів (оренда, суборенда, купівлі-продажу, тощо) та не дає підстав для безумовного висновку щодо майнового стану ОСОБА_1 , а довідка Головного управління пенсійного фонду України в Миколаївській області про отримання (неотримання) допомоги за період з 01 червня 2025 р. по 31 грудня 2025 р., надана представником відповідачки на підтвердження статусу малозабезпеченої, видана відповідно до Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми», тоді як довідка щодо такого статусу видається відповідно до Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям». Також не підтверджено, що відповідачка має дитину та є одинокою матір`ю.

Чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану або статусу за своїм внутрішнім переконанням.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору в зв`язку з тим, що особа має незадовільний майновий стан повинно бути належним чином оформлене, містити доводи та підтверджуватися доказами того, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Kniat v. Poland"; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland")

Такі ж висновки містяться і в постанові Верховного Суду від 24 вересня 2024 року у справі №276/622/16.

Тому, враховуючи відсутність достатніх доказів наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення відповідачки від сплати судового збору, суд приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відтак, апеляційна скарга ОСОБА_1 , яка підписана її представником ОСОБА_2 , підлягає залишенню без руху з наданням відповідного строку для усунення вказаного недоліку.

Керуючись ст. ст. 357, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана її представником ОСОБА_2 , на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 27 листопада 2025 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання додаткових доказів щодо її майнового та(або)сімейного стану.

Суддя Миколаївського

апеляційного суду Т.М.Базовкіна