Справа № 574/282/23
Провадження 2-с/574/5/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2025 року м. Буринь

Суддя Буринського районного суду Сумської області Гук Т.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №574/282/23, виданого Буринським районним судом Сумської області 24.03.2023 року,

в с т а н о в и в:

24.03.2023 року Буринським районним судом Сумської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» заборгованості за послугу з розподілу природного газу.

22.12.2025 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про скасування вказаного судового наказу.

Ознайомившись з заявою про скасування судового наказу та доданими до неї документами, вважаю, що зазначена заява підлягає поверненню без розгляду, виходячи з наступного.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам статті 170 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, в супереч вказаним вимогам боржником ОСОБА_1 у заяві про скасування судового наказу взагалі не зазначено повне найменування заявника, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місце проживання чи перебування боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника, номер і серію паспорта боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також відомості про наявність або відсутність у заявника електронного кабінету.

Також всупереч п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, ч.4 ст.170 ЦПК України передбачено, що заява підписується боржником або його представником.

Частиною 2 ст.182 ЦПК України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч.8 ст.43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 8 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Згідно з п.10 Положення № 1845/0/15-21 адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення № 1845/0/15-21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, провадження № 14-48цс22, висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Тобто, особи, які виконали свій обов`язок, встановлений ч.6 ст.14 ЦПК України, з реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» можуть звернутися до суду з відповідним процесуальним документом або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

При цьому, пунктом 24 підрозділу 2 розділу ІІ Положення№ 1845/0/15-21 встановлено, що підсистема Електронний суд (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Крім того, відповідно до статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Статтею 6 вказаного Закону встановлено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг`оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Як вбачається із заяви про скасування судового наказу її подано до суду в електронній формі.

Однак, заява не містить електронного підпису ОСОБА_1 , а тому вважається не підписаною особою, яка її подала.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду, відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Доводи ОСОБА_1 про її перебування за межами України та неможливість авторизуватись в електронному кабінеті через перебої системи "Електронний суд" та "Дія" є необгрунтованими та звільняють її від виконання вимог ЦПК України щодо форми та змістузаяви про скасування судового наказу, а також надання документа про сплату судового збору.

Крім того, ОСОБА_1 не позбавлена можливості звернутись до суду з даною заявою через представника, повноваження якого будуть підтиверджені належними документами.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам статей 170, 183 ЦПК України, остання підлягає поверненню без розгляду.

На підставі ст.ст.170, 183, 258-260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Буринським районним судом Сумської області 24.03.2023 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» заборгованості за послугу з розподілу природного газу, повернути без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Т.Р. Гук