Провадження № 2/932/5825/25
УХВАЛА

18 грудня 2025 року Шевченківський районний суд міста Дніпра в складі: головуючого судді Стадченко О.В., при секретарі Маховій А.М., за участю представника відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зміну способу і порядку виконання рішення суду про стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зміну способу і порядку виконання рішення суду про стягнення аліментів, згідно якого позивач просить суд змінити спосіб і порядок виконання рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 21.09.2021 у справі №204/5066/21 про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 , з 1/5 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, на тверду грошову суму 7 000 (сім тисяч) гривень щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення нею повноліття. В обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на те, що після звільнення на пенсію з 31 жовтня 2025 року його майнове становище змінилося, з огляду на призначення пенсії, розмір якої менший ніж грошове забезпечення.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Дніпра від 19 листопада 2025 року у цивільній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб. Судове засідання для розгляду цивільної справи по суті було призначено на 09 грудня 2025 року об 11 годині 00 хвилин.

09 грудня 2025 року розгляд цивільної справи було відкладено за клопотанням позивача ОСОБА_2 до 18 грудня 2025 року о 09 годині 30 хвилин.

15 грудня 2025 року через канцелярію суду надійшла заява позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову від 12.12.2025, у якій позивач просить зменшити розмір аліментів, утримуваних з нього за рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 21.09.2021 на користь відповідача ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/5 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно на 1/7 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення нею повноліття.

Крім того, 15 грудня 2025 року через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив позивача ОСОБА_2 , у якій позивач аналогічно просить зменшити розмір аліментів, утримуваних з нього за рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 21.09.2021 на користь відповідача ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/5 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно на 1/7 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення нею повноліття. При цьому у відповіді на відзив позивач зазначає вже нові обставини, надає докази утримання своїх батьків, надає медичні документи, платіжні інструкції на оплату медичних послуг, тощо. Отже фактично позивач у відповіді на відзив вже посилається на інші правові підстави для задоволення своїх позовних вимог.

Позивач в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час і місце проведення судового розгляду.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти прийняття заяви позивача про зміну предмету позову, зауваживши на тому, що позивач одночасно змінює як предмет позову так і правові підстави позову, оскільки у відповіді на відзив, позивач зазначає вже нові обставини, надає докази утримання своїх батьків, надає медичні документи, платіжні інструкції на оплату медичних послуг, тощо. Отже фактично позивач у відповіді на відзив вже посилається на інші правові підстави для задоволення своїх позовних вимог. Таким чином, позивач одночасно змінює як предмет позову так і підстави позову, що не передбачено законом.

Вислухавши представника відповідача, дослідивши заяву позивача про зміну предмету позову та відповідь на відзив, суд приходить наступного висновку.

У пункті 5 частини третьої статті 2 ЦПК України вказано, що основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.3 ст.49 ЦПК України у справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, при поданні заяви про зміну предмета або підстав позову, позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку першого судового засідання, виходячи з вимог ч.2 ст.126 ЦПК України, залишається без розгляду.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Виходячи з вищенаведеного, враховуючи те, що позивач ОСОБА_2 , шляхом одночасного надання суду заяви про зміну предмету позову та відповіді на відзив, фактично одночасно змінює як предмет позову так і підстави позову, а також, з огляду на не дотримання процесуального строку позивачем ОСОБА_2 , визначеного ч.3 ст.49 ЦПК України, заяву про зміну предмету позову від 12.12.2025 та відповідь на відзив від 12.12.2025 слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49,126 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_2 про зміну предмету позову від 12.12.2025 та відповідь на відзив від 12.12.2025 залишити без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В.Стадченко