Справа № 357/7846/25
Провадження № 2-п/357/107/25
У Х В А Л А

іменем України

24 грудня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Кича М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву представника відповідача адвоката Герасимової Тетяни Ігорівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/7846/25, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2025 року адвокат Герасимова Тетяна Ігорівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/7846/25.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що у провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа № 357/7846/25 за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування. Заочним рішенням судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.09.2025 позовні вимоги Моторного (транспортного) страхового бюро України було задоволено в повному обсязі та постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України майнову шкоду в сумі 66 146,86 гривень та судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028 гривень, загалом 69 174,86 гривень.

У зв`язку з тим, що відповідач не знав про розгляд справи судом та не зміг своєчасно надати інформацію та докази безпідставності заявлених позовних вимог, а тому передчасності ухвалення рішення на користь позивача, вважає, що заочне рішення є таким, яке не відповідає фактичним обставинам, а тому підлягає скасуванню з огляду на наступне.

Так при розгляді даної справи судом не було враховано, а позивачем не було повідомлено, що зіткнення автомобіля «Daewoo Nexia» відбулося саме з причіпом «LECITRAILER SR-3Е», який було прикріплено до сідлового вантажного тягача «Scania R440». Даний факт є вкрай важливим для повного дослідження обставин справи, оскільки належний фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 причіп «LECITRAILER SR-3Е» був застрахований на момент дорожньо транспортної пригоди, що підтверджується полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № EP 217333409. Оскільки причіп вважається окремим транспортним засобом, то відшкодування понесеної потерпілим шкоди має відбутися за рахунок страхових виплат на підставі полісу № EP-217333409

ОСОБА_1 , судових повісток про призначення справи до розгляду не отримував, судова повістка за місцем його постійного проживання не надходила (не вручалась). Про наявність судового спору відповідач дізнався лише внаслідок отримання повідомлення про стягнення з нього боргу державним виконавцем.

Просила поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 05.09.2025 по справі № 357/7846/25, скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.09.2025 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 204-207).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08 грудня 2025 року (а.с. 211) головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду разом з матеріалами цивільної справи № 357/7846/25 провадження № 2/357/3896/25 10 грудня 2025 року.

Ухвалою судді від 12 грудня 2025 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, прийнято заяву до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 24 грудня 2025 року о 17 год. 00 хв. (а.с. 214).

Учасники справи в судове засідання 24 грудня 2025 року не з`явились.

22.12.2025 судом за вх. № 74744 отримано заяву уповноваженого представника відповідача адвоката Герасимової Тетяни Ігорівни, в якій остання просила розгляд справи провести без участі відповідача ОСОБА_1 та його представника, заяву про перегляд заочного рішення підтримують в повному обсязі та просять задовольнити.

Позивач Моторне (транспортного) страхового бюро України свого представника в судове засідання не направило, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставку електронного документу.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Інші заяви чи клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходили.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Як зазначено вище, представник відповідача скористувалася своїм правом, визначеним в ч. 3 ст. 211 ЦПК України, про що зазначено в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи № 357/7846/25 провадження № 2/357/3896/25, заяву про перегляд судового рішення разом з додатками, дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

В травні 2025 року представник позивача Моторно ( транспортного ) страхового бюро України, адвокат Дернова ( Чехоєва ) Наталія Михайлівна звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регрессу (а.с. 2-3).

Ухвалою судді від 02.06.2025 позовна заява Моторно ( транспортного ) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу залишена без руху ( а. с. 109-111 ).

18.06.2025 за вх. № 34258 отримано заву про усунення недоліків ( а. с. 114 ) разом із уточненою позовною заявою ( а. с. 116 ) та додатками до неї ( а. с. 117-167 ). Уточнена позовна заява аналогічна первісній, теж саме обґрунтування та вимоги.

Ухвалою судді від 19 червня 2025 року прийнято позовну заяву до провадження та відкрито провадження у справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін. Призначено судове засідання у справі на 09 годину 30 хвилин 15 липня 2025 року ( а. с. 170-171 ).

У зв`язку з неявкою відповідача в судове засідання та за відсутності відомостей про його належне сповіщення ( а. с. 177 ), розгляд справи було відкладено на 05.09.2025 ( а. с. 178).

В судове засідання 05.09.2025 позивач свого представника не направив, 05.09.2025 за вх. № 50606 судом отримано заяву від представника МТСБУ Ткачук В.В., в якій останній просив справу провести за відсутності представника позивача ( а. с. 196 ). До того ж, в матеріалах справи наявна заява представника позивача, яка отримана судом 20.06.2025 ( а. с. 173 ), в якій останній позов підтримав повністю та проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання 05.09.2025 не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлявся належним чином, однак вдруге на адресу суду повернуся поштовий конверт без вручення, причина повернення вказана працівниками пошти, за закінченням терміну зберігання ( а. с. 185 ).

Так, судові повістки та кореспонденція з суду направлялася судом на адресу реєстрації відповідача, отриману з Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді стосовно визначення підсудності ( а. с. 168-169 ).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться ( ч. 1 ст. 131 ЦПК України ).

Крім того, Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду ( близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б ).

Тому, суд дійшов висновку, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи .

Заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду не надходило, як не надходило і відзиву на позовну заяву позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд ухвалив здійснити заочний розгляд справи.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2025 року позовні вимоги Моторно ( транспортного ) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу було задоволено. Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача Моторно ( транспортного ) страхового бюро України завдану майнову шкоду в загальному розмірі в сумі 66 146,86 гривень та судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028 гривень, загалом 69 174,86 гривень ( шістдесят дев`ять тисяч сто сімдесят чотири гривні вісімдесят шість копійок ).

Копію вищевказаного судового рішення 08.09.2025 було направлено судом відповідачу поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення на адресу його зареєстрованого місця проживання (а.с. 200).

07.10.2025 вищевказане рішення суду набрало законної сили.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є одночасно наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, судом, згідно норм чинного цивільно-процесуального законодавства, були вжиті всі заходи щодо належного повідомлення відповідача ОСОБА_1 про дату час та місце розгляду справи, проте останній в судове засідання не з`явився, кореспонденцію з суду дійсно не отримував.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи, не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Проте, представником відповідача жодних належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача до заяви не додано.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 284,287,288, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача адвоката Герасимової Тетяни Ігорівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/7846/25, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24 грудня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов