Провадження №: 2/752/3030/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 листопада 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Митрофанової А.О., при секретарі судових засідань Осадчук А.В., за участю позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представника відповідача Ларіонової О.О. , розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В :

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 в якій просить витребувати як спільну сумісну власність ОСОБА_1 (ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ) та ОСОБА_4 (ідентифікаційний код - НОМЕР_2 ) з чужого незаконного володіння ОСОБА_5 (ідентифікаційний код - НОМЕР_3 ) об`єкт нерухомості, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер відомостей про речове право 19701707 від 29.03.2017 14:00:41 про право власності дачного будинку АДРЕСА_1 загальною площею 422,6 кв.м., розташованого на земельній ділянці загальною площею - 0,0897 га, за кадастровим номером: :90:415:0138, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 29 серпня 2025 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Представником відповідача ОСОБА_5 - адвокатом Ларіоновою Оленою Олександрівною подано клопотання про залишення позовної заяви без руху.

В обгрунтування клопотання представник відповідача посилається на те, що позовна заява подана в електронній формі через через ЕК ОСОБА_1 та підписана його ЕЦП. ОСОБА_4 не має ЕК. Докази того, що ОСОБА_1 є представником ОСОБА_4 та має право подавати від неї документи відсутні. Відтак, позовна заява, подана від імені двох Позивачів, проте одним з Позивачів не підписана, що унеможливлює судове провадження з її розгляду.

Також представник відповідача звертає увагу на те, що відповідно до опису поштового вкладення, Позивачами було надіслано Відповідачу лише 4 аркуші позовної заяви, яка, як встановлено, подана у справу в більшому обсязі, (15 сторінок паперового тексту - 8 аркушів двостороннього друку, або 23 сторінки електронна версія - 12 аркушів двостороннього тексту ). Крім того, в позовній заяві на сторінці 17 в розділі V «Щодо надсилання позовної заяви» Позивачі зазначать, що оскільки обсяг додатків до позову є надмірним, вони не вбачають потреби надсилати такі додатки іншому учаснику, а надсилають лише позовну заяву.

Разом з тим, чинне законодавство містить чіткі імперативні норми, які встановлюють вимоги до позовної заяви та її надсилання іншим учасникам справи. Позивачі мають виконати такі вимоги і обов`язок Позивачів не може бути за їх вимогою перекладений судом на Відповідача.

Представник відповідача також зазначає, що за подання спільної позовної заяви не сплачений судовий збір в необхідному розмірі. Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

В розділі VI позовної заяви «Щодо сплати судового збору» зазначено, що Позивачами сплачено судовий збір у розмірі 3 704, 00 грн. , який розрахований ними наступним чином - 463 000 х 1 % Х 0,8. Де 463 000 грн. - це вартість спірного нерухомого майна, яке придбав Відповідач за Договором купівлі-продажу від 19.01.2016 року у ОСОБА_6 . Разом з тим, вартість майна в цьому Договорі, як зазначено в п. 2.3., була визначена на підставі Звіту про оцінку майна ТОВ «АКР-КОНСАЛТ» за 2015 рік. Термін дії оцінки становить 6 місяців від дати оцінки, що зазначена у звіті. Цей термін поширюється на оцінки, які проводяться для цілей оподаткування, продажу або дарування нерухомості, а також для інших угод, що вимагають підтвердження вартості майна. Відтак, Договір 2016 року не визначає вартість майна станом на час звернення позивачів до суду.

Разом з тим судовий збір сплачений лише ОСОБА_1 . ОСОБА_4 , як окремий Позивач, судовий збір не сплатила.

Представник відповідача Ларіонова О.О. в судовому засіданні підтримала клопотання про залишення позовної заяви без руху, просила його задовольнити.

Позивачі в підготовчому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 11 статті 187 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху після відкриття провадження у справі з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності`під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як вбачається із позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач звертається до суду з вимогами про витребування з чужого незаконного володіння дачного будинку АДРЕСА_1 загальною площею 422,6 кв.м., розташованого на земельній ділянці загальною площею - 0,0897 га, за кадастровим номером: :90:415:0138, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

На підтвердження вартості майна до позову додано Договір купівлі-продажу від 19.01.2016 року.

Згідно пункту 2.3. вказаного договору ціна договору визначена згідно зі звітом про оцінку майна №RS18-151221-145, виконаним ТОВ «АКР-КОНСАЛТ» 21 грудня 2015 року.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014р., розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Дійсна вартість майна визначається згідно вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною (стаття 12 Закону).

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Крім того, у ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачам необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи, ін.) та сплатити судовий збір за ставками встановленими ЗУ «Про судовий збір».

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом, таким законом є Закон України «Про судовий збір». У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, застосовується ставка судового збору, яка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028,00 гривень.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3 704 грн.

Оскільки позивачами не додано до позовної заяви доказів, що підтверджують реальну вартість спірного майна, що підлягає грошовій оцінці, то суд позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Таким чином, позивачам слід надати докази на підтвердження реальної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову та виходячи з цього сплатити судовий збір згідно з вимогами наведеного законодавства України, з урахуванням частини вже сплаченого судового збору.

Таким чином, за подання даної позовної заяви до суду, позивачам необхідно, з урахуванням наданих судом роз`яснень, доплатити судовий збір як за вимогу майнового характеру та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, озивачами додано до позовної заяви квитанцію, що підтверджує оплату судового збору в розмірі лише позивачем.

Проте згідно ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом, а отже кожному з позивачів необхідно сплатити судовий збір пропорційно долі поданих кожним з них вимог та підтвердити це окремим платіжним документом.

Крім того позовна заява не підписана позивачем ОСОБА_4 , а тому позивачам слід подати підписану ними обома позовну заяву у кількості осіб, які беруть участь у розгляді справи.

У відповідності до частини першої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Враховуючи, що позовна заява з додатками до неї була подана до суду в електронній формі через електронний кабінет, позивач зобов`язаний був додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Проте, в порушення вимог частини першої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви не додано доказів надсилання відповідачу позовної заяви разом з усіма доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позову, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

У разі не усунення недоліків позову у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для усунення виявлених недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, з урахуванням висновків, викладених в цій ухвалі.

Керуючись статтями 30, 95, 175, 176, 177, 185, 258-260, 268, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків у визначений цією ухвалою строк, позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили згідно статті 261 Цивільного процесуального кодексу України з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя А.О. Митрофанова