Номер провадження 2/201/6851/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29.12.2025 року м. Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра у складі судді Давидовської Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

До Соборного районного суду міста Дніпра надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

За наслідками дослідження матеріалів позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 3, 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення доказів, які підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Положеннями ч. ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено з 01.01.2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що вона містить майнову вимогу, позивачкою ціна позову визначена у розмірі 12 056 000,00 грн.

З огляду на викладене, ураховуючи те, що позовна заява подана в електронній формі, позивач повинен був сплати судовий збір за подання цього позову у розмірі 12 112,00 грн.

З огляду на зміст позовної заяви, позивач просить суд звільнити від сплати судового збору або, у разі відмови, відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі або розстрочити його сплату.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов таких висновків.

Порядок відстрочення, розстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору закріплений у ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до ч.1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б )батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання щодо звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст. 5 Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим ст. 5 Закону, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення (аналогічна позиція викладена в постанові ВП ВС від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18). Відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених ст. 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання про відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Ураховуючи, що дохід - це не лише офіційні доходи особи, які відображені в повідомленні про надання державної соціальної допомоги а й інші доходи, суд вважає, що наданої довідки не достатньо для підтвердження скрутного матеріального стану особи що унеможливлює сплату судового збору за подачу позовної заяви.

Для того щоб в повній мірі оцінити доходи відповідача за попередній календарний рік їй потрібно надати додаткові докази на підтвердження вказаних обставин.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до даних з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішенням від 29.04.2025 року Соборного районного суду міста Дніпра у справі № 201/9006/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 стягнуто з ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання трьох дітей в розмірі 121 754,82 грн, а додатковим рішенням від 07.05.2025 року цій же справі стягнуто витрати на правову допомогу в сумі 18 000,00 грн із заявлених до стягнення 34 125,00 грн вже сплачених витрат на правову допомогу. Рішення набрали законної сили.

Протягом 2024 року позивачка неодноразово зверталась із позовним заявами, апеляційними та касаційними скаргами, за які вона сплачувала як судовий збір, так і мала витрати на професійну правову допомогу у справах № 201/9187/24, № 201/3322/24, № 201/8220/22.

Позивачка вказує, що у цій справі очікує понести у зв`язку із розглядом справи витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 45 000,00 грн.

Посилання на пошкодження належного майна не можуть в повній мірі свідчити про майновий стан позивачки, а майновий стан іншої сторони у справі не може бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати.

З огляду на наведене, суд вважає, що позивачка не довела наявності в неї такого майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору в сумі 12 112,00 грн.

Отже, ОСОБА_1 надати необхідно додаткові докази скрутного майнового стану та неможливості сплатити судовий збір або сплатити 12 112,00 грн судового збору за наступними реквізитами: Отримувач ГУК у Дн-кiй обл/Собор.р/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок UA0004629, Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу: *;101; (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Соборний районний суд міста Дніпра; або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом направлення до суду оригіналу платіжного доручення або квитанції про сплату несплаченого судового збору, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.175,177,185,260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення недоліків позовна заява буде вважатись не поданою і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Давидовська