Провадження № 2/554/6083/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Михайлова І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

встановила:

У грудні 2025 року позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Шейко Є.О., звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено право кожного в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду здійснюється, зокрема шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Вимогами пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 4 Постанови № 11 від 21.12.2007 року Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. Наприклад, у заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовом про розірвання шлюбу. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Однак, в позовній заяві не вказано з ким проживатиме неповнолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після розірвання шлюбу.

Також згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Тобто, право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той із батьків, з ким проживає дитина.

Проте матеріали позовної заяви не містять відомостей, які б підтверджували факт проживання неповнолітньої дитини, аліменти на утримання якої просить стягнути позивач, разом із позивачкою.

Поряд з цим, заявляючи вимогу про стягнення аліментів, представник позивача просить стягнути такі на користь дитини - ОСОБА_3 .

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Вимогами статті 179 СК України передбачено, що аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини . Той із батьків або інших законних представників дитини, на ім`я якого виплачуються аліменти, розпоряджається аліментами виключно за цільовим призначенням в інтересах дитини. Неповнолітня дитина має право брати участь у розпорядженні аліментами, одержаними на її утримання. Неповнолітня дитина має право на самостійне одержання аліментів та розпорядження ними відповідно до Цивільного кодексу України.

Згідно зі статтею 30 Кодексу фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними, має цивільну дієздатність. Це означає здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Кодекс розрізняє такі види цивільної дієздатності фізичної особи: повна, неповна, часткова та обмежена. Також варто врахувати, що відповідно до Кодексу фізична особа може бути визнана судом недієздатною.

Відповідно до статті 32 Кодексу неповнолітня дитина має неповну цивільну дієздатність. У цьому віці дитина, окрім прав, передбачених ст.31 ЦК України, має право: самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами, а також самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом.

Частиною 2 статті 186 СК України встановлено, що у разі нецільового витрачання аліментів платник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів або про внесення частини аліментів на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України.

Враховуючи викладене, позивачу слід уточнити на чию саме користь вона просить стягнути аліменти з ОСОБА_1 та у разі, якщо аліменти заявляються на користь неповнолітньої дитини, необхідно зазначити, що їх стягнення має здійснюватися на особистий рахунок дитини у відповідному відділенні банку.

Згідно із ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовну заяву складено з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення наведених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, -

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Михайлова