Справа № 219/6907/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2025 року м. Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Рибкіної Н.М., за участі секретаря судового засідання Ніколенко К.І., розглянувши в у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривий Ріг цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, у зв`язку з навчанням,

встановив:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів у зв`язку з навчанням, мотивуючи тим, що відповідач являється його батьком, позивач навчається в Горлівському інституті іноземних мов Державного вищого навчального закладу «Донбаський державний педагогічний університет» ІІІ-IV рівня акредитації на денній формі навчання. Термін навчання до 30.06.2021 року. Оскільки позивач навчається на денній формі навчання, то не має можливості працювати та мати власний дохід, тому він потребує матеріальної допомоги. Батько працездатний, має можливість надавати допомогу на період навчання, добровільно матеріальну допомогу не надає, тому позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь аліменти в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з дати подання позову та до досягнення ним двадцяти трьох років.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 21.10.2022 № 61 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану територіальну підсудність судових справ Артемівського міськрайонного суду Донецької області визначено Дружківському міському суду Донецької області.

Рішенням Вищої Ради правосуддя від 19.12.2024 № 3707/0/15-24 з 06.01.2025 змінено територіальну підсудність судових справ Бахмутського (Артемівського) міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Покровського (Жовтневого) районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвалою Довгінцевського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 вересня 2025 року позовну заяву передано за підсудністю до Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвалою Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 жовтня 2025 року позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито спрощене позовне провадження, у зв`язку з чим призначено судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті на 14 листопада 2025 року та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з одночасним надісланням копії відзиву відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України позивачу.

В судове засідання 14.11.2025 року сторони не зявилися. Позивач належним чином був повідомлений шляхом розміщення оголошення на сайті Покровського районного суду міста Кривий Ріг.

Судом здійснювались заходи щодо встановлення місця проживання позивача, хоча учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Так, з відповіді № 2004472 від 13.11.2025 року вбачається, що ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою та зареєстрував своє місце проживання АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 14.11.2025 судове засідання було відкладено на 01.12.2025, позивача повідомлено за адресою, яку він зареєстрував як внутрішньо переміщена особа.

В судове засідання 01.12.2025 року позивач не з`явився, судом визнано його явку обов`язковою, роз`яснено наслідки неявки, судове засідання відкладено на 15.12.2025 року.

В судові засідання 15.12.2025 та 29.12.2025 року позивач не з`явився, клопотань про відкладення слухання справи, або про розгляд справи у його відсутність не подав, повідомлявся про судові засідання шляхом розміщення оголошень на веб-сайті суду та за адресою, зареєстрованою ним як місце проживання внутрішньо переміщеної особи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. (зі змінами, внесеними Законом № 3200-IX від 29.06.2023).

Відповідно до ч.1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок -добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

За загальним правилом ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Учасник справи не може відмовитися від свого права на участь у судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Тобто якщо позивач не планує брати участі у судових засіданнях за його позовом, йому слід обов`язково подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення, як зазначається в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2023 року у справі № 9901/439/21.

Отже, позивач до суду не з`являється, рухом та станом розгляду справи тривалий час не цікавиться, не повідомляє нової адреси місця проживання, якщо її місце проживання змінилося, будь-яких клопотань чи заяв до суду не подає.

За таких обставин враховуючи, що позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явився в судове засідання, нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору, а отже суд позбавлений можливості завершення розгляду справи та ухвалення рішення по суті заявлених позовних вимог, а тому відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України позов належить залишити без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного та керуючись ст.44, 130, 223, 257,260,261,353,354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, у зв`язку з навчанням - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Н. М. Рибкіна