ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/3118/24 Головуючий суддя І інстанції Тимош О. М.
Провадження № 22-ц/818/2795/25 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: завданої майну фізичних або юридичних осіб
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.

суддів колегії: Мальованого Ю.М., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Шевцової К.Є.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури в інтересах Держави в особі Харківської митниці на рішення Московського районного суду м. Харкова від 04 лютого 2025 року по справі за позовом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської митниці до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням,-

в с т а н о в и в :

У березні 2024 року керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до суду в інтересах держави в особі позивача Харківської митниці із позовною заявою, в якій просив стягнути з відповідача на користь держави в особі Харківської митниці збитки, завдані кримінальним правопорушенням в сумі 3 782 019,67 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що у зв`язку з неналежним виконанням своїх службових обов`язків головний державним інспектором митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС Коханець О.П. під час митного оформлення товару в режимі «Імпорт» по митним деклараціям та здійснення митної формальності контроль правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» загальною вагою 307 т., та в порушення вимог статті 69 Митного кодексу України в частині правильності класифікації товарів, в порушення вимог ч. ч. 2, 4 ст. 69 Митного кодексу України, п. 5 Розділу І, п. 2, абз. 3 п. 4 Розділу ІІІ Порядку № 650, Правила 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, п. п. 2.2.-2.5 посадової інструкції, підтвердив правильність визначення коду товару за УКТ ЗЕД , що призвело до митного оформлення зазначеного товару який відповідно до чинного законодавства класифікується за кодом УКТЗЕД по митним деклараціям: ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17330 16.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/18066 19.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/18067 19.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/19801 27.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/19802 27.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/24284 24.05.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/29654 20.06.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/31349 02.07.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/39658 15.08.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/39659 15.08.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/40261 20.08.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/41015 23.08.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/46090 24.09.2018 без сплати обов`язкових митних платежів на суму 254 949,37 грн., з яких мито складає з яких мито складає 159 087,30 грн., акцизний податок 2 992 595,78 грн., ПДВ 630 336,59 грн., чим завдав збитки державному бюджету України на суму 3 782 019,67 грн.

Вказані обставини були встановлені в результаті досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000294 від 09.07.2021 за ч. 2 ст. 367 КК України за фактом неналежного виконання упродовж 2018 року службових обов`язків особами Державної митної служби України через несумлінне ставлення до них під час здійснення контролю правильності визначення коду товару, імпортованого ТОВ «Ваміп-сервіс», що призвело до тяжких наслідків, заподіяних державі в особі Харківської митниці ДФС, у вигляді ненадходження фіскальних платежів на вищевказану суму, тобто у особливо великих розмірах.

Матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_1 виділені в окреме провадження та зареєстровані за № 0000294 від 09.07.2021.

Під час досудового розслідування було встановлено таке.

ОСОБА_1 відповідно до наказу т.в.о. начальника Харківської митниці ДФС № 50-о від 05.02.2016 переведений на посаду головного державного інспектора митного поста «Харків - центральний» Харківської митниці ДФС.

ТОВ «Ваміп Сервіс» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Райдужна, 13-А, оф. 201, далі - ТОВ «Ваміп Сервіс») ввезено на митну територію України в зону діяльності Харківської митниці ДФС іноземний товар - «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18» вагою 25 тон (далі - товар) на транспортних засобах з державними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 . Зазначений товар 16.04.2018 декларантом ТОВ «Ваміп Сервіс» заявлено в режим імпорт шляхом подання електронної митної декларації, заповненої у звичайному порядку типу ІМ 40 ДЕ UА807170/2018/017330 до митного поста «Харків - центральний» Харківської митниці ДФС, вагою 25,00 тон (гр. 38), з кодом товару «» (гр. 33). Митна вартість визначена за першим методом (гр. 43) у сумі 238 961,68 грн (гр. 45). Митні платежі декларантом враховано в гр. 47 митної декларації, які складаються з мита 0 грн (ставка 0%), ПДВ 47792,34 грн (20%), акцизний податок 0 грн.

До митного оформлення митну декларацію прийняв інспектор митного поста «Харків - центральний» Коханець О.П. 16.04.2018.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 04 лютого 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Харківська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Харківської митниці подав апеляційну скаргу, у якій просить суд рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Вважає, що вказане судове рішення прийнято з порушенням, неправильним застосуванням норм матеріального (ч. ч. 2, 4 ст. 69 МК України, п. 5 Розділу І, п. 2, абз.3 п.4 Розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерством фінансів України від 30.05.2012 № 650 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 № 1085/21397, Правила 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, п. п. 2.18., 2.18.1., 2.18.2., 2.18.3., 2.19., 2.19.1., 2.19.2 посадової інструкції, ст. 1166 ЦК України) та процесуального права (ст. ст. 76-81, 263-264 ЦПК України), а також неповним з`ясуванням судом обставин, які мають значення для справи, що призвело до неправомірної відмови у задоволенні позову прокурора.

Вказує, що цивільно-правова, а саме деліктна відповідальність ОСОБА_1 є очевидною та доведеною, оскільки містить усі складові елементи складу правопорушення: протиправність поведінки, шкоду, причинний зв`язок між ними та вину. При цьому, відсутність відомостей про проведення документальної перевірки митним органом імпортера (ТОВ «Ваміп Сервіс») та донарахування йому відповідних митних платежів не виключає вини і факту заподіяння збитків відповідачем державі, оскільки правовідносини щодо відповідальності відповідача є приватноправовими і регулюються нормами цивільного законодавства, тоді як правовідносини щодо відповідальності платника податків (митних платежів) відносяться до публічноправової сфери та регламентуються Податковим і Митним кодексами України.

Докази, які залишені без належної оцінки судом першої інстанції в повній мірі свідчать про неналежне виконання відповідачем своїх службових обов`язків та заподіяної внаслідок цього майнової шкоди, проте не взято до уваги судом першої інстанції.

Висновок товарознавчої експертизи № 37517 від 29.12.2021, проведеної ННЦ «ІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», не відповідає критеріям повноти, обґрунтованості та об`єктивності, тому суд мав його відхилити, водночас застосувавши висновок судово-товарознавчої експертизи Дніпровського НДЕКС МВС України від 05.07.2019.

Таким чином, в порушення вимог ч. ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення у справі №643/3118/24 ухвалене без повного і всебічного з`ясування усіх обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень. Висновки суду не відповідають встановленим обставинам справи, у зв`язку з чим, рішення Московського районного суду міста Харкова від 04.02.2025 у справі №643/3118/24 підлягають скасуванню.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 адвоката Сайтарли А.П. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що відносини які виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються податковим законодавством України, яке, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Звертає увагу, що частиною 2 статті 1 Цивільного кодексу України передбачено, що до майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, цивільне право не регулює правовідносини між юридично нерівними учасниками, або учасниками, які знаходяться у будь-якій формі підпорядкування. Для цивільного права застосовується диспозитивний метод регулювання, тобто метод, який надає учасникам відносин вибір бажаної поведінки, а для відносин, які закріплені у частині 2 статі 1 ЦК України імперативний метод. До цих публічноправових відносин цивільне законодавство застосовується лише в разі, якщо це прямо передбачено законом.

Вказує, що ОСОБА_1 , як посадова особа митного органу, в силу положень ст.ст.180, 212 ПК України та ст.276 МК України не є та не може бути суб`єктом сплати митних платежів, про стягнення яких просить прокурор. Належним платником вказаних податків є ТОВ «ВАМІП СЕРВІС», як особа (імпортер) яка здійснювала ввезення товарів на митну територію України. Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про помилковість підходу прокурора до нормативно-правового регулювання спірних правовідносин.

Також, судом першої інстанції правильно встановлено, що прокурором у передбаченому процесуальним законом порядку не доведено обставини підтвердження ОСОБА_1 невірного коду товару згідно УКТ ЗЕД та, як наслідок, недоплати ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» митних платежів до Державного бюджету України

Надані прокурором висновки судово-товарознавчої експертизи Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України від 05.07.2019 №19/12.1/800 та судово-економічної експертизи Полтавського НДЕКЦ МВС України від 27.12.2019 №188 є недопустимими доказами вказаних обставин.

З положень податкового законодавства можна дійти висновку, що належним та допустимим доказом, в розумінні ч.2 ст.78 ЦПК України, на підтвердження обставин невірної класифікації товару за відповідним кодом згідно УКТ ЗЕД, а також правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати митних платежів є акт (довідка), складений за результатами проведення документальної перевірки у відповідності до положень глави 49 МК України.

Слід зазначити, що саме акт документальної перевірки встановлює факт митного порушення, визначає види несплачених митних платежів, способи та механізми такої несплати, містить документальні докази вчинення правопорушення, визначає коло посадових осіб платника, відповідальних за несплату митних платежів тощо.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що поведінка ОСОБА_1 не може вважатися протиправною, оскільки його рішення щодо підтвердження правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» за кодом УКТ ЗЕД , узгоджуються із роз`ясненнями Державної фіскальної служби України, яка, як центральний орган виконавчої влади, законом наділена повноваженнями вести УКТ ЗЕД та забезпечувати однакове застосування правил класифікації товарів всіма підпорядкованими митницями.

Відповідач вважає неспроможними доводи прокурора про те, що вина відповідача у заподіянні шкоди державі в особі Харківської митниці внаслідок вчинення ним кримінального правопорушення встановлена ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 та в силу ст.82 ЦПК України доказуванню не підлягає.

Відповідач вважає, що ані висновок товарознавчої експертизи №37517 від 29.12.2021 року ННЦ «ІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса», ані експертні висновки надані прокурором, в силу положень ч.2 ст.78 ЦПК України не можуть бути допустимими, самостійними та достатніми доказами на підтвердження обставин правильності класифікації товару за відповідним кодом згідно УКТ ЗЕД, митне оформлення якого було завершене, а також правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати митних платежів до бюджету.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ст.367 ЦПК України в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Крім того, згідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст.89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини.

Щодо звернення до суду прокурора в інтересах Харківської митниці, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова відповідно до вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 29.01.2024 було направлено лист №53-102-480ВИХ-24 до Харківської митниці з проханням повідомити, чи вживалися та/або будуть вжиті Митницею заходи щодо усунення допущених порушень чинного законодавства, виявлених під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000294, у тому числі шляхом звернення до суду з відповідним позовом про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави майнової шкоди в розмірі 3 782 019,67 грн (т.1 а.с.217-219).

Згідно з відповіддю Харківської митниці, яка надійшла до окружної прокуратури 20.02.2024, Митницею не вживалися заходи позовного характеру до ОСОБА_1 та на теперішній час Харківська митниця не має підстав для подання відповідного позову до останнього (т.1 а.с.220-224).

Разом з цим, як зазначено вище, постановою старшого слідчого СВ (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР у м. Полтаві від 05.08.2021 Харківську митницю залучено як потерпілу особу у кримінальному провадженні №0000294 (т. 1 а.с.193-195).

Крім того, слідчим у кримінальному провадженні № 0000294 направлявся лист до Харківської митниці від 15.07.2021 щодо вирішення питання про подання цивільного позову про стягнення з ОСОБА_1 на користь Державного бюджету збитків на суму 3 782 019,67 грн (т.1 а.с.188-189).

Листом від 23.07.2021 Харківська митниця повідомила слідчого ТУ ДБР про відсутність підстав для залучення її як потерпілої особи та подання цивільного позову (т. 1 а.с.190-192).

Враховуючи викладене, окружною прокуратурою відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» письмово повідомлено Харківську митницю про намір звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави у спірних відносинах.

Отже, тривале нездійснення позивачем, Харківською митницею, захисту інтересів держави у спірних правовідносинах було законною підставою для подання позову безпосередньо прокурором.

З приводу пояснень представника позивача про відсутність у Харківської митниці цивільної процесуальної дієздатності для представництва інтересів держави у даному спорі, суд зазначив таке.

Відповідно до ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідно до ст.170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Відповідно до п. 1 Положення про Харківську митницю, затвердженого наказом Держмитслужби від 29.10.2020 №489 (далі -Положення), Харківська митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності безпосередньо здійснює митну справу, забезпечує виконання завдань, покладених на митні органи, а також реалізацію делегованих повноважень Державної митної служби України як її відокремлений підрозділ (т. 1 а.с.225-240).

Зоною діяльної митниці є територія Харківської області, Україна.

Згідно з п. 4 Положення Митниці для виконання поклдадених на Держмитслужбу завдань здійснює у зоні своєї діяльності такі делеговані повноваження, зокрема: забезпечує та здійснює контроль за дотриманням вимог законодавства з питань митної справи та в межах повноважень, визначених законом, законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на митницю, під час переміщення товарів через митний кордон України та після завершення операцій з митного контролю та митного оформлення (п.п.2); забезпечує виконання митних формальностей відповідно до вимог законодавства з питань митної справи (п.п.17); організовує та здійснює ведення обліку і адміністрування митних та інших платежів, контроль за справлянням яких законом покладено на Держмитслужбу, забезпечує контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою їх нарахування та сплати у повному обсязі платниками податків до відповідного бюджету (п.п.24); забезпечує та здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості товарів відповідно до законодавства з питань митної справи, а також за правильністю класифікації та визначення країни походження товарів, що переміщуються через митний кордон України, в тому числі після завершення операцій з митного контролю та митного оформлення (п.п.25); проводить відповідно до законодавства документальні перевірки дотримання вимог законодавства з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати у повному обсязі митних платежів, і зустрічні звірки (п.п.27); визначає у передбачених Митним і Податковим кодексами України випадках суми податкових та грошових зобов`язань платників податків (п.п.29); здійснює митний контроль та виконує митні формальності щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних та спеціальних засобів контролю тощо (п.п.58); звертається до суду у випадках, передбачених законодавством (п.п.64).

Згідно з п.п.22 п.5 Положення Митниця з метою виконання повноважень, зокрема, представляє свої інтереси та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах (місцевих (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); апеляційних (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); Верховному Суді (Великій Палаті Верховного Суду, Касаційному адміністративному суді, Касаційному господарському суді, Касаційному цивільному суді, Касаційному кримінальному суді), з усіма відповідними правами та обов`язками, наданими законодавством для учасників судового процесу.

Відповідно до п. 15 Положення, Митниця утворюється у порядку, передбаченому статтею 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади».

Так, згідно з ч. 2 ст. 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» територіальні органи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, визначені частиною першою цієї статті, утворюються без статусу юридичної особи та є органами державної влади, можуть мати окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України.

Згідно з п. 16 Положення митниця утворюється як територіальний орган Держмитслужби без статусу юридичної особи, має окремий баланс, майно, печатку та бланк із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, інші печатки і штампи, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та банках.

Також відповідно Харківська митниця зареєстрована у Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України та має унікальний ідентифікаційний номер юридичної особи 44017626 (т.1 а.с.241-244).

Таким чином, Харківська митниця є територіальним органом Державної митної служби України - центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику та, з огляду на положення ч. 2 ст. 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», у якій визначено, що територіальні органи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, утворюються без статусу юридичної особи та є органами державної влади.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у своїй постанові від 31.08.2022 по справі №921/574/20.

Суд з цих підстав дійшов висновку, що Харківська митниця є органом державної влади уповноваженим на захист інтересів держави у спірних правовідносинах та відповідно є належним позивачем у даній справі.

Наказом Харківської митниці ДФС від 05.02.2016 №50-о переведено ОСОБА_1 на посаду головного інспектора митного поста «Харків-центральний», що підтверджується витягом з наказу (т. 1 а.с. 91).

Відповідно до посадової інструкції головного інспектора митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС, зокрема ОСОБА_1 , до його завдань та обов`язків відносяться: здійснення контролю правильності кваліфікації товарів згідно з Українською кваліфікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, поданих до митного оформлення та після завершення процедур їх митного контролю та митного оформлення (п. 2.18); проведення контрольних заходів щодо кваліфікаційної роботи на митному посту, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій (п. 2.18.1); прийняття рішення про визначення коду товару відповідно до ч. 4 ст. 69 МК України, крім складних випадків, митним постом (п. 2.18.2); здійснення реєстрації рішень про визначення коду товару, прийнятих митним постом (п. 2.18.3); здійснення реєстрації попередніх рішень про класифікацію товарів згідно з УКТ ЗЕД Митниці (п. 2.19.2); здійснення митного огляду товарів і транспортних засобів у пунктах пропуску та на митній території України (п.2.3.4); виконання митних формальностей щодо товарів, які переміщуються через митний кордон України уповноваженими економічними операторами (п. 2.4.2); здійснення спрощених митних процедур відповідно до Митного Кодексу України та Міжнародної Конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (п. 2.4.3); дотримання порядку застосування спрощених митних процедур стосовно товарів і транспортних засобів добросовісних учасників ЗЕД (п.2.4.4); здійснення перевірки документів та відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами (п.2.5.8); застосування заходів забезпечення сплати митних платежів при поміщенні товарів у відповідні митні платежі у порядку та випадках, передбачених Митним кодексом України та чинними нормативно-правовими актами (п.2.6.1); контроль за дотриманням суб`єктами ЗЕД порядку застосування митних декларацій (п. 2.7.3); виконання митних формальностей щодо товарів, які переміщуються через митний кордон України засобами авіаційного, водного, автомобільного, залізничного трубопровідного транспортну тощо (п.2.7.5). Головний державний інспектор митного поста несе персональну відповідальність за невиконання або неналежне виконання покладених на митний пост завдань і функцій згідно з чинним законодавством (п.4.1) (т. 1 а.с.92-105).

Відповідно до листа Салтівської окружної прокуратури від 20.03.2024 №53-102-1399ВИХ-24 Харківська митниця повідомлена відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», що прокуратурою прийнято рішення про представництво в суді інтересів держави в особі Харківської митниці шляхом звернення до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням (т. 1 а.с.41-42).

09.07.2021 постановою прокурора першого відділу процесуального керівництва обласної прокуратури виділено з матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 11.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, матеріали за ч. 2 ст. 367 КК України, що стосуються ОСОБА_1 (т. 1 а.с.43-44).

Відповідно до висновку експерта від 05.07.2019 №19/12.1/800 Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, отриманого органом досудового розслідування в межах кримінального провадження №0000021 від 11.01.2019, надана проба товару являє собою прозору безкольорову рідину, яка містить (метиловий спирт))- 87,5 мас%+0,1 мас% та ізобутанол (ізобутиловий спирт) -12,5мас%+0,1 мас%. Температура початку кипіння проби становить 64,4 град.С, температура, за якою переганяється 99% проби становить 105,0 град.С, температура кінця кипіння становить 64,0-65,5 град.С. Відповідно до висновку ДПМЕ ДФС Харківського відділу з питань експертиз та досліджень від 30.03.2018 проба являє собою двокомпонентну рідину, що складається з метанолу (87,5+мас%)%, ізобутанол (12,5+1)% (т. 1 а.с.45-53).

У висновку зазначено, що згідно з УКТ ЗЕД продукти із вмістом метанолу можуть класифікуватися у товарній позиції 2905 або в інших товарних позиціях залежно від хімічного складу та цільового використання таких продуктів (переважно група 38).

Метанол, як окрема органічна речовина з вмістом або без вмісту домішок включається до товарної групи 2905. Термін «домішки» тлумачиться у Загальних положеннях до товарної групи 29.

У поясненнях до товарної групи 2905 зазначено, що метанол використовується в органічному синтезі як розчинник для виробництва барвників, вибухових речовин, фармацевтичних продуктів та інше.

Товарна група 3814 включає в себе розчинники та розріджувачі складні органічні, готові суміші для видалення фарб або лаків.

До цієї товарної пропозиції включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70мас.% чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені. Вони являють собою більш-менш леткі рідини, що використовуються, серед іншого, у виробництві лаків і фарб або як суміші, що видаляють жир, для частин машин і т.д.

Прикладами продуктів, що включаються до цієї товарної пропозиції є такі суміші:

Суміші ацетону, метилацетону та метанолу і суміші етилацетату, бутилового спірту та толуолу тощо.

До цієї товарної пропозиції включаються також суміші для видалення фарб та лаків, що складаються з вищевизначених сумішей з добавками невеликої кількості парафіну, емульгаторів тощо.

До цієї товарної пропозиції 3814 не включаються окремі розчинники чи розріджувачі визначеного хімічного складу(зазвичай група 29) і складні продукти, використовувані як розчинники і розріджувачі, але включаються до більш конкретної товарної пропозиції УКТЗЕД.

Багатокомпонентні розчинники це розчинники, до складу яких входять два або більше компонента, поєднання яких обумовлює більш функціональні можливості таких розчинників та їх споживчі властивості. Експерту не предоставлено жодного документа, який підтверджує, що 12,5% ізобутилового спирту, який знаходиться в метиловому спирті, збільшує функціональні можливості товару в порівнянні з властивостями метанолу.

Експерт дійшов висновків: товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», виготовлений по ТУ 2411-004-18 за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо-економічної діяльності ; товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», виготовлений по ТУ 2411-004-18 за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, не відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо-економічної діяльності .

Відповідно до висновку експерта Полтавського науково-дослідного експертно-криміналістичного центра МВС України від 27.12.2019 № 188 з урахуванням висновків товарознавчої експертизи від 05.07.2019 №19/12.1/800, якою визначено, що товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», виготовлений по ТУ 2411-004-18 за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо-економічної діяльності , висновки аналітичної довідки ДФС України від 15.07.2019 стосовно можливої суми ненадходження митних платежів до бюджету України під час ввезення підприємством ТОВ «Ваміп сервіс» на митну територію України та оформленню товару в режимі імпорт по митним деклараціям (перелік наведений в додатках 1-3 до експертизи), документально підтверджується в розмірі 47 169 714,10 грн (т. 1 а.с.54-87).

Згідно з висновком сума ненадходження митних платежів по 13 митним деклараціям, які оформлював відповідач, до бюджету України під час ввезення ТОВ «Ваміп сервіс» на митну територію України документально підтверджується на суму 3 782 019,67 грн.

ОСОБА_1 12.07.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 367 КК України (т. 1 а.с.110-133).

По декларації № ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/017330 одержувачем та декларантом зазначено ТОВ «ВАМІП СЕРВІС», товар: розчинники складні органічні, для видалення фарб та лаків: - Інгібітор видалення відкладень КЗ+, ТУ 2411-004-18, 25 т, що є сумішшю спиртів метанолу та ізобутилового спирту. Застосовується як смивка для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь (т. 1 а.с.136).

Перелік митних формальностей за ВМД № UA807170/2018/017330 здійснено 16.04.2018 ОСОБА_1 (т.1 а.с.139).

Також ОСОБА_1 здійснювалися митні формальності до деклараціям ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/18066 19.04.2018 (т.1 а.с.140-142), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/18067 19.04.2018(т.1 а.с.143-147), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/19801 27.04.2018 (т.1 а.с.148-150), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/19802 27.04.2018 (т. 1 а.с.151-153), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/24284 24.05.2018 (т. 1 а.с.154-157), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/29654 20.06.2018 (т. 1 а.с.158-162), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/31349 02.07.2018 (т.1 а.с.163-166), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/39658 15.08.2018 (т. 1 а.с.167-171), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/39659 15.08.2018 (т.1 а.с.172-173), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/40261 20.08.2018 (т.1 а.с.174-178), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/41015 23.08.2018 (т.1 а.с.179-183), ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/46090 24.09.2018 (т.1 а.с.184-186).

Відповідно до паспорту якості Інгібітор видалення відкладень КЗ+ ТУ 2411-004-18 має в складі спиртів метанола 95 % мас., ізобутанола - 5% мас., температурні межі початок кипіння не нижче 72оС, кінець кипіння -86оС (т. 1 а.с.187).

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 у справі №638/13534/21 ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України у кримінальному провадженні №0000294 від 09.07.2021. Кримінальне провадження № 0000294 від 09.07.2021стосовно ОСОБА_1 закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України. Цивільний позов Харківської обласної прокуратури, заявлений в інтересах держави в особі Харківської митниці Держмитслужби про стягнення з цивільного відповідача ОСОБА_1 матеріальної шкоди залишений без розгляду (т. 1 а.с.196-216).

На адвокатський запит представника відповідача Харківська митниця своїм листом №7.14-1/15-04/8.19/2739 від 16.04.2024 повідомила, що відділом проведення митного аудиту митниці митний контроль шляхом проведення виїзних та документальних невиїзних перевірок у відношенні ТОВ «Ваміп сервіс» за митними деклараціями, які наведені у запиті не проводилася. Платник податків ТОВ «Ваміп сервіс» зареєстрований в зоні діяльності Київської митниці. У митниці були відсутні законодавчо встановлені підстави для зміни коду товару згідно з УКТ ЗЕД за вказаними у запиті митними деклараціями. Рішення про визначення коду товарів за вказаними у запиті деклараціями ТОВ «Ваміп сервіс» у встановленому законодавством порядку митницею не приймалися. Стосовно надходження до митниці від правоохоронних органів листів щодо ініціації проведення документальних перевірок ТОВ «Ваміп сервіс» щодо дотримання законодавства України з питань митної справи за митними деклараціями, наведеними у запиті за 2018-2019 р.р. надати інформацію не є можливим; з грудня 2019 року не зареєстровано вхідних листів щодо ТОВ «Ваміп сервіс». По зазначеним у листі митним деклараціям нараховані митні платежі були перераховані до державного бюджету України на наступний день після дати завершення митного оформлення повністю. Станом на 15.04.2024 за ТОВ «Ваміп сервіс» не обліковується недоплата митних платежів (т. 2 а.с.43-44).

На адвокатський запит представника відповідача Київська митниця листом №7.8/19-01/8.19/6602 від 15.04.2024 повідомила, що Київською митницею з 08 грудня 2019 року по теперішній час документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів ТОВ «Ваміп сервіс» не проводилися. Для з`ясування питання щодо проведених перевірок до 8.12.2019 запропоновано звернутися за місцем реєстрації платника податків ТОВ «Ваміп сервіс» - до Головного управління ДПС у м. Києві. На адресу Київської митниці листи (матеріали) щодо ініціювання проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів ТОВ «Ваміп сервіс» від правоохоронних органів за митними деклараціями, зазначеними у запиті, не надходили (т. 2 а.с.48-49).

На адвокатський запит представника відповідача Головне управління ДПС у м. Києві листом №3843/6/26-15-07-05-07-07 від 12.04.2024 запитувана інформація не надана, як така доступ до якої обмежено (т.2 а.с.52-53).

Відповідно до листа Харківської митниці ДФС №470/8/20-70-19-03 від 21.02.2019 «Щодо надання методичної допомоги» Харківська митниця звернулася до Державної фіскальної служби України Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання стосовно вирішення питання правильності класифікації товару «Розчинники складні, органічні, для видалення фарб та лаків:- Інгібітор видалення відкладень КЗ+, ТУ 20.14.22-005-18, що є сумішшю спиртів метанолу та ізобутилового спирту», класифікованого за кодом УКТ ЗЕД, заявленого до митного оформлення по митній декларації від 14.02.2019 № UA807170/2019/008938 кодом згідно з УКТЗЕД (т. 2 а.с.55-56).

У відповідь на звернення Департамент адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Державної фіскальної служби України надав копії листів-відповідей Директорату з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації від 04.04.2019 та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської Комісії від 26.02.2019, які надані суду без перекладу (т. 2 а.с.57, зворот а.с.57-59), а тому до уваги судом не беруться.

Листом Державної фіскальної служби України №675/8 від 15.03.2019 адресованим Харківській митниці ДФС на лист №470/8/20-70-19-03 від 21.02.2019 повідомлено з посиланням на лист Європейської Комісії від 26.02.2019 №(2 таке. Товарні позиції, які розглядаються для кваліфікації цих продуктів 2905 та 3814.

Товарна позиція 2905 11 охоплює: ацилкічні спирти та їх галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні (насичені одноатомні спирти: метанол (метиловий спирт)).

Примітку 1 до Групи 29 слід читати так: За винятком випадків, коли контекст вимагає іншого, заголовки цієї групи застосовуються тільки до окремих хімічно визначених органічних сполук, незалежного від того, чи містять вони домішки. Для кваліфікації цих продуктів у товарній позиції 2905 вони повинні бути окремими хімічно визначеними органічними компонентами (розчинником), що містять домішки. Сенс цього визначення полягає в тому, що кількості речовин для отримання суміші можуть бути дуже низькими. Це означає, що ізопропанол або ізобутанол слід розглядати як домішки внаслідок виробничого процесу і не додавати навмисно.

Товарна пропозиція 3814 охоплює: «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; голові суміші для видалення фарб або лаків». До цієї товарної позиції включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70мас.% чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені.

Досліджувані продукти являють собою суміш двох компонентів, а не окремих хімічно визначених органічних компонентів (розчинника). Вони використовуються для видалення фарб або лаків. Виходячи з викладеного ці продукти повинні бути кваліфіковані в товарній позиції 3814, яка відноситься до продуктів, що складаються з суміші («органічні складні розчинники») (т. 2 а.с.60-61).

Відповідно до листа ДФС України №20153/7/99-99-19-03-03-17 від 25.06.2019, позиція Директорату з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської комісії щодо класифікації зазначених товарів у товарній позиції 3814 замість товарної пропозиції 2905 полягає у тому, що товари є спеціально підготовленими сумішами метанолу з ізобутиловим спиртом або ізопропіловим спиртом. Товари за хімічним складом не можуть бути віднесені до окремої органічної сполуки визначеного хімічного складу, яка містить або не містить домішок (метанол) відповідно до п. «а» примітки 1 до товарної групи 29.

Товарна позиція 3814 відповідно до її найменування включає розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків.

Зазначають, що товари «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок» у разі їх виготовлення шляхом змішування компонентів за правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікуються у товарній позиції 3814 (т.2 а.с.61 зворот-62).

Відповідно до висновку №-0352 від 30.03.2018 Департаменту податкових та митних експертиз ДФС згідно з технічною інформацією (п.7.6 ТУ 2411-004-18) товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» (підприємство ТОВ «ВАМІП СЕРВІС», виробник ТОВ «Промислові технології») являє собою суміш метанолу (90-95 мас.%) та ізобутанолу (5-10 мас.%). Згідно з паспортом якості виробника від 02.03.2018 б/н товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» містить метанол - 95 мас.% та ізобутанол - 5 мас.%. За результатами досліджень встановлено, що надана проба товару являє собою прозору безкольорову рідину, яка містить метанол 87,5 мас.%+0,1 мас.% та ізобутанол 12,5 мас.%+0,1 мас%. Температура початку кипіння проби становить 64,2 оС, температура за якою переганяється 99% проби становить 105 оС, температура кінця кипіння становить 105,5 оС. Межі кипіння метнолу технічного становлять 64,0-65,5 оС. Мета подання запиту встановлення характеристик, необхідних для кваліфікації товару згідно УКТЗЕД (т. 2 а.с.77-79).

На запит адвоката про проведення товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні №0000294 від 09.07.2021 (т.2 а.с.84-86) надано висновок експерта ННЦ «Інститут судових експертиз ім. засл.проф. М. С. Бокаріуса» №37517 від 29.12.2021. Згідно з висновками експерта товару«Інгібітор видалення відкладень КЗ+» ТУ 2411-004-18, зазначеному в запиті та додатках до нього як «Розчинники складні органічні та видалення фарб та лаків, які складаються з метанолу на 87,5мас%+/-01,1 мас% та ізобутанолу на 12,5 мас%+/-0,1 мас%» відповідають наступні характеристики УКТЗЕД: «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків інші: - інші» товарної підкатегорії (т.2 а.с.87-121).

Відповідно до аналітичної довідки щодо визначення розміру митних платежів необхідних до сплати ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» головного державного ревізора інспектора інформаційно-аналітичного відділу ГУВБ ДФС України від 15.07.2019 ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» при митному оформленні товару за кодом УКТ ЗЕД сплатило митних платежів 7 316 821,61 грн. Можлива сума ненадходження митних платежів до бюджету України у разі оформлення товару за кодом УКТ ЗЕД по зазначеним у інформаційному завданні митним деклараціям, з урахуванням уже сплачених платежів становитиме загалом 47 453 119,47 грн (т. 2 а.с.122).

Відповідно до акту про результати тематичної перевірки Харківської митниці ДФС від 04.04.2019 №513/99-99-06-02-02-20 (т. 2 а.с.147-223) у ході вибіркової перевірки митних оформлень товарів, що переміщуються через митний кордон України за кодом згідно з УКТ ЗЕД перевірялися митні оформлення товарів, що надходили на адресу наступних підприємств, які є безпосередніми імпортерами, зокрема ТОВ «ВАМІП СЕРВІС», МД №807170/2018/015497 від 04.04.2018; МД №807170/2018/029996 від 22.06.2018; МД №807170/2018/047285 від 01.10.2018 тощо. Виявлено за МД ІМ 40 АА №807120/2018/003965 від 18.12.2018 задекларований товар «Розчинники складені органічні, для видалення фарб та лаків: Розчинник лакофарбових покриттів і гідратних пробок ТУ-2319-009-16». В акті зазначено, що питання класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД має вирішуватися після лабораторних досліджень проб товару відповідно до ст. 356,357 МК України. На дану партію товару відбір проб та зразків для лабораторних досліджень не проводився. Харківською митницею ДФС на товарну пропозицію 3814 встановлений регіональний профіль ризику «107-3 Можлива неправильна кваліфікація товарів».

З урахуванням викладеного, для товару «Розчинники складені органічні, для видалення фарб та лаків: Розчинник лакофарбових покриттів і гідратних пробок ТУ-2319-009-16», який задекларований у митній декларації типа ІМ 40 АА №807120/2018/003965 від 18.12.2018, при визначенні коду товару відповідно до УКТ ЗЕД повинна була розглядатися товарна пропозиція 2905 та товарна підкатегорія .

Крім того, як вбачається з наданих суду доказівекспертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади було здійснено взяття проб товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18» та проведено дослідження відповідно до положень ст. 356, 357 МК України.

Суду надані технічні умови на товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», дата введення в дію 26.01.2018. Відповідно до технічних умов багатоцільовий видальник застосовується як змивач для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очистки електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на олійній основі, алкідні емалі, фенолформальдегідні, водно-дисперсійні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, грунтовки. Може також використовуватися як інгибующий розчин, що попереджає утворення гидратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах (т. 2 а.с.224-229).

Відповідно до листа Газопромислового управління «Полтавагазвидобування» ПГВ004.1.29-6033 від 21.05.2019 речовина з фізико-хімічними показниками, визначеними у Технічних умовах 2411-004-18 «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» може використовуватися у якості інгібітору гідроутворення в трубопроводах і свердловинах (т. 2 а.с.230-231).

Листом №470/8/20-70-19-03 від 21.02.2019 Харківська митниця ДФС звернулася до Державної фіскальної служби Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання за методичною допомогою з питання однозначної кваліфікації товару з назвою «Інгібітор видалення відкладень КЗ+, ТУ 20.14.22-005-18» згідно з УКТ ЗЕД (т. 3 а.с.101-104).

Відповідно до листа ДФС України товари «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок» у разі їх виготовлення шляхом змішування компонентів за правилом 1 Основних правил інтерпретації УКР ЗЕД класифікуються у товарній позиції 3814 (т. 3 а.с.105-106).

На виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 08.05.2024 Головне управління ДПС у м. Києві повідомило, що відповідно до інформаційних ресурсів ДПС, документальні перевірки ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» за період з 16.04.2018 по теперішній час не проводилися. Згідно з даними ІКС «Управління документами» за вказаний період в картотеці вхідної кореспонденції ГУ ДПС у м. Києві листів (матеріалів) від правоохоронних органів щодо ініціації проведення документальних перевірок ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» не ідентифіковано (т. 3 а.с.110)

Тобто 30.03.2018, до оформлення відповідачем митних декларацій, що є предметом розгляду, Департамент податкових та митних експертиз ДФС у відповідності до ст. 356 МК України провів дослідження проби розчиннику «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18» та встановив, що наданий на дослідження товар являє суміш метанолу та ізобутанолу, тобто досліджений товар єє саме сумішшю, а не являє собою метнол з домішками. Такий висновок експертної установи ДФС є обов`язковим для застосування у роботі працівниками миної служби та підтверджують правільність визначення класифікації коду товара згідно з УКТ ЗЕД.

З досліджених доказів вбачається, що дійсно під час розмитнення товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», який ввозило на територію України ТОВ «ВАМІП СЕРВІС», виникали питання щодо кваліфікації за УКТ ЗЕД, які вирішувалися шляхом направлення запитів до різних установ, в тому числі міжнародних (Всесвітньої митної організації від 04.04.2019 та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської Комісії).

Згідно з ч.1, ч. 2 ст. 303 Митного Кодексу України, в редакції, що діяла на момент виникнення правовідносин, у разі несплати або неповної сплати митних платежів у встановлений строк такі платежі стягуються в порядку та строки, визначені Податковим кодексом України. Належні до сплати суми митних платежів стягуються з осіб, відповідальних за їх сплату.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції навів наступні мотиви свого рішення.

Директоратом з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської комісії висловлена позиція, відповідно до якої товари «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок» у разі їх виготовлення шляхом змішування компонентів за правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікуються у товарній позиції 3814, що відобаждено у листі ДФС України №20153/7/99-99-19-03-03-17 від 25.06.2019.

Посилання прокурора про те, що таке роз`яснення було надано пізніше (у 2019 році), в той час як оформлення декларацій мало місце у 2018 р., на рішення суду не впливає, оскільки підтверджує позицію відповідача щодо правильної кваліфікації товара за УКТ ЗЕД.

Щодо аргумента прокурора, що ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої постановлена ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою, суд вважає, що хоча закриття кримінального провадження стосовно відповідача відбулося з нереабілітуючої підстави, ухвалою суду встановлено, що відповідач здійснив дії щодо оформлення декларацій товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», проте докази судом не досліджувалися та обставини щодо правильності нарахування податків не встановлювалися.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_1 у даному випадку не несе відповідальності за ненадходження до Державного бюджету України податків та митних зборів за ввезений на територію України товар ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» (у разі наявності недоплати таких платежів). Митним Кодексом України встановлено порядок дій у разі встановлення невірної класифікації товарів, що декларуються, за УКТ ЗЕД, а саме шляхом проведення документальних перевірок підприємства, що ввезло товар на територію України. Підтвердження, що такі перевірки призначалися та проводилися, суду не надано, тобто факт неправильного визначення коду товару у належний спосіб не встановлено.

Крім того, судом встановлено, що митницею було визначено, що кваліфікація товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», що ввозився ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» згідно з УКТ ЗЕД повинна здійснюватися за кодом 3804, що було підтверджено представником Харківської митниці у судовому засіданні. Законність кваліфікації саме за кодом 3804 підтверджена іншими доказами, дослідженими у судовому засіданні (висновком експерта, листами).

Щодо висновку експерта від 05.07.2019 №19/12.1/800 Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, отриманого органом досудового розслідування в межах кримінального провадження №0000021 від 11.01.2019, яким визначено, що товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», виготовлений по ТУ 2411-004-18 за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо-економічної діяльності , суд зазначає таке.

Відповідно до зазначеного висновку класифікація товару визначена за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах.

При цьому, відповідно технічних умов товару (т.2 а.с.224-229) основна сфера використання даного товару: застосовується як змивач для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очистки електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на олійній основі, алкідні емалі, фенолформальдегідні, водно-дисперсійні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, грунтовки. Застосування розчину як такого, що попереджає утворення гидратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах , зазначено як можливе, тобто є другорядним.

Крім того, суд враховує висновок №-0352 від 30.03.2018 Департаменту податкових та митних експертиз ДФС , лист Державної фіскальної служби України №675/8 від 13.03.2019, лист ДФС №20153/7/99-99-19-03-03-17 від 25.06.2019, якими визначено, що зазначений товар необхідно класифікувати згідно з УКТ ЗЕД за кодом 3814, оскільки відповідно до положень ст. 69 Митного Кодексу України рішення органів і зборів щодо класиифікації товарів для митних цілей є обов`язковими, висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

З наведених обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Разом з тим, суд першої інстанції не звернув уваги, що відповідно до ст. 1 ЦК України:

1. Цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

2. До майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом.

Прокурор, який діяв від імені Харківської митниці в якості правової підстави свого позову покликався на ст. 1166 ЦК України, яка передбачає такі загальні підстави підстави відповідальності за завдану майнову шкоду

1. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

2. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

3. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом.

4. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

При цьому прокурор зазначив, що матеріальна шкода (збитки) полягає у ненадходженні до державного бюджету обов`язкових митних платежів на загальну суму 3 782 019,67 грн, з яких мито складає 159 087,30 грн., акцизний податок 2 992 595,78 грн., ПДВ 630 336,59 грн.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з такою правовою кваліфікацією даного спору, яка не є обов`язковою для суду відповідно до принципу «суд знає право».

Так, в якості підстави для стягнення майнової шкоди прокурор зазначив халатне відношення відповідача до своїх службових відносин митника, які виникли між ним, як представником державного органу та декларантом, який зобов`язаний виконувати його розпорядження, внаслідок чого до державного бюджету не надійшли митні платежі на вищевказану суму, що також кореспондується з кваліфікацією складу кримінального правопорушення, за яким відповідачу оголошувалась підозра ч. 2 ст. 367 КК України. Вказане правопорушення стосується службової недбалості відповідача, що призвела до тяжких наслідків, та вчиняється службовою особою через невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків через несумлінне ставлення, що спричиняє тяжкі наслідки (шкода у великих розмірах інтересам держави).

Отже, прокурор в якості підстав позову вказав, що відповідач ОСОБА_1 у даному випадку за своєю посадою та службовими обов`язками несе відповідальність за ненадходження до Державного бюджету України податків та митних зборів за ввезений на територію України товар ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» (у разі наявності недоплати таких платежів).

З урахуванням змісту вказаних норм ст.ст. 1, 1166 ЦК України на спірні правовідносини не поширюються норми цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 30 Митного Кодексу України (в ред. станом під час виникнення спірних правовідносин у 2018 році) посадові особи та інші працівники органів доходів і зборів, які прийняли неправомірні рішення, вчинили неправомірні дії або допустили бездіяльність, у тому числі в особистих корисливих цілях або на користь третіх осіб, несуть кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та іншу відповідальність відповідно до закону.

Тому у контексті заявлених підстав та предмету позову такою юридичною відповідальністю відповідача перед державою за завдані збитки є матеріальна відповідальність працівника, у даному випадку службовця митниці, тобто державного службовця, який має відповідні службові обов`язки перед державною, а тому між державою та державним службовцем у спірних правовідносинах існують відносини підпорядкування, а не рівності сторін.

Тому, основним, спеціальним законом у даному випадку є Закон України «Про державну службу», а саме: у ст. 81 глави 3 Розділу VIII «Дисциплінарна та матеріальна відповідальність державних службовців» передбачено, що державний службовець зобов`язаний відшкодувати державі шкоду, заподіяну внаслідок неналежного виконання ним посадових обов`язків.

У статті 82 Закону України «Про державну службу» передбачено наступний порядок відшкодування шкоди:

1. Для відшкодування шкоди керівник державної служби вносить державному службовцю письмову пропозицію, в якій зазначаються розмір, порядок і строки відшкодування шкоди, а також обставини, що стали підставою для відшкодування. Державний службовець повинен дати відповідь на пропозицію про добровільне відшкодування шкоди у письмовій формі.

2. Пропозиція може бути внесена протягом трьох місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався чи мав дізнатися про обставини, що є підставою для пред`явлення вимоги, але не пізніше ніж через три роки з дня заподіяння шкоди.

3. Державний службовець повинен дати відповідь на пропозицію про відшкодування шкоди в письмовій формі протягом двох тижнів з дня отримання пропозиції.

4. У разі ненадання державним службовцем відповіді на пропозицію про добровільне відшкодування шкоди, відмови від відшкодування шкоди чи невідшкодування шкоди до зазначеного у пропозиції строку керівник державної служби може звернутися з позовом про таке відшкодування до суду.

Разом з тим, з урахуванням того, що державний службовець є спеціальним суб`єктом публічних правовідносин, знаходиться у правових відносинах підпорядкування з державою в особі Харківської митниці, вищевказані звернення керівника державної служби з позовом мають розглядатися загальним судом не у порядку цивільного, а адміністративного судочинства.

Отже, у випадку вирішення спору щодо зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом постає питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Отже, подібні спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

До такого висновку дійшов КЦС ВС у постанові від 19 листопада 2025 року у аналогічній за обставинами цивільній справі № 450/1711/23 (провадження № 61-11000св24). Тому відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд апеляційної інстанції враховує ці правові висновки у даній справі.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

У статті 20 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах (зокрема у спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом).

Тому, з урахуванням змісту спірних правовідносин та суб`єктного складу сторін цей спір є публічно-правовим, у даному випадку заявлена у справі вимога про відшкодування майнової шкоди, завданої під час проходження публічної служби має розглядатися по суті у порядку адміністративного, а не цивільного судочинства, тобто у відповідному окружному адміністративному суді (по КАС України). Тому колегія суддів наразі не має повноважень переглянути цю справу у апеляційному порядку по суті спору.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу. Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від доводів апеляційної скарги.

Тому колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, рішення суду першої інстанції скасувати, провадження у справі закрити.

Оскільки суд апеляційної інстанції вирішив на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України закрити провадження у справі, то він відповідно до частини першої статті 256 ЦПК України роз`яснює керівнику Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, що розгляд цієї справи віднесений до юрисдикції адміністративного суду та протягом десяти днів з дня отримання копії судового рішення він може звернутися до Харківського апеляційного суду із заявою ро направлення справи за встановленою юрисдикцією до відповідного окружного адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 255, 256, 374, 377, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури в інтересах Держави в особі Харківської митниці залишити задовольнити частково.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 04 лютого 2025 року скасувати, провадження у справі закрити.

Повідомити керівника Салтівської окружної прокуратури м.Харкова, що розгляд цієї справи віднесений до юрисдикції адміністративного суду та протягом десяти днів з дня отримання копії судового рішення він може звернутися до Харківського апеляційного суду із заявою ро направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня ухвалення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складений 17 грудня 2025 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді колегії Ю.М.Мальований.

Н.П.Пилипчук.