Провадження 2/127/9461/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Горбатюк В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування рішення про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування рішення про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Однак подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 гривень.

Позивачем в прохальній частині позову заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: скасування рішення про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності, тобто позивач за подання позовної заяви мав сплати судовий збір в розмірі 2422, 40 грн (1211,20 х 2).

Водночас за подання цієї заяви позивач судовий збір не сплатила взагалі, доказів про наявність підстав про звільнення її від сплати судового збору до суду не подала. Клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору до позовної заяви не додано, разом із цим, позивач зазначила у позові, що судові витрати бажає залишити за нею.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2422,40 грн та надати суду документи, що підтверджують його сплату відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені такі платіжні реквізити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________ реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Також відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачем надано до суду позовну заяву та копії доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи, однак позивачем не засвідчено належним чином надані копії документів, а сторінку із копією паспорту у примірнику для суду та в усіх примірниках для відповідачів не засвідчено взагалі.

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п. п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі № 904/8549/17 від 11.07.2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Отже, позивачу потрібно надати засвідчені належним чином копії кожної сторінки документів (додатків до позовної заяви), а також копії позовної заяви разом із засвідченими належним чином копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (ч. 3 ст. 83 ЦПК України).

У разі неможливості надання доказів разом з поданням позовної заяви, позивач має право відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України подати до суду клопотання про витребування доказів, якщо такий доказ він не може подати самостійно і позивач здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання доказу.

У позовній заяві позивач вказує на потребу у витребуванні справи про приватизацію з архіву Вінницької міської ради, однак вказане клопотання до позовної заяви не додано. А також не додано відомостей про вжиття позивачем заходів для їх самостійного отримання.

Також позивач вказує, що має намір клопотати про призначення почеркознавчої експертизи щодо надання висновку про невідповідність підпису на заяві про приватизацію житла, який вчинений від її імені іншою особою, однак ця заява у матеріалах справи також відсутня, як і відсутні відомості щодо неможливості її отримання самостійно.

Всупереч вимогам п.п. 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить, зокрема: відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення про наявність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху з метою належної її оформлення відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства не являє собою обмеженням у доступі до правосуддя. Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З урахуванням зазначених обставин, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Вінницької міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування рішення про приватизацію та визнання недійсним свідоцтва про право власності - залишити без руху.

Надати позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що в разі неусунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В. В. Горбатюк