Справа № 463/5209/23 Головуючий у 1 інстанції: Нор Н.В.
Провадження № 22-ц/811/4314/25 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р. В.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

24 грудня 2025 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду Савуляк Р.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Львівської міської ради на ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 26 листопада 2025 року у справі за позовом Львівської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Четверта Львівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Лілія Володимирівна про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

встановив:

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 26 листопада 2025 року позовну заяву Львівської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Четверта Львівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Амбросійчук Лілія Володимирівна про витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

Прийнято до розгляду в межах справи № 463/5209/23 зустрічний позов ОСОБА_2 до Львівської міської ради, третя особа: ОСОБА_1 про визнання право власності ОСОБА_2 на житловий будинок, загальною площею 46,6 кв.м., житловою площею 20,8 кв.м. під літ. А-1, до будинку приналежні сарай Б, господарські споруди 1-3, к., за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Апеляційну скаргу на ухвалу суду 16 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» подала Тарасович О.І. в інтересах Львівської міської ради. Окрім цього, 17 грудня 2025 року на адресу суду шляхом поштового відправлення надійшла апеляційна скарга підписана Тарасович О.І. в інтересах Львівської міської ради.

До апеляційної скарги долучено довіреність у порядку передоручення від 21 травня 2025 року, відповідно до якої Садовий А.І. на підставі Витягу ЄДР від 21 серпня 2023 року, в порядку передоручення, уповноважив Тарасович О.І. представляти інтереси Львівської міської ради.

Проте, згадана вище довіреність не є належним підтвердженням повноважень представника, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звернутися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) ( постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23).

За змістом апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів ОСОБА_4 не є керівником Львівської міської ради. У такому разі її повноваження діяти від імені Львівської міської ради у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

У суду відсутня інформація про те, що Тарасович О.І. має право діяти у порядку самопредставництва Львівської міської ради на підставі саме вказаних актів.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23 та від 24 січня 2024 року у справі № 686/14725/21).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Визначених відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК документів, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені Львівської міської ради за правилами самопредставництва, Тарасович О.І. не надано.

Надані Тарасович О.І. довіреність та витяг з ЄДР не засвідчують наявність у неї трудових відносин із Львівською міською радою та входження до кола саме її трудових обов`язків здійснення самопредставництва цієї юридичної особи.

Отже, представнику Львівської міської ради Тарасович О.І. необхідно подати до апеляційного суду документи, які можуть підтвердити повноваження Тарасович О.І. діяти від імені Львівської міської ради за правилами самопредставництва.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху на підставі п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України для долучення документів на підтвердження повноважень Тарасович О.І. на подання та підпис апеляційної скарги від імені Львівської міської ради.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, така подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, передбаченого ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржувана ухвала постановлена Личаківським районним судом м. Львова 26 листопада 2025 року.

Звернувшись 16 грудня 2025 року до суду з апеляційною скаргою на ухвалу, скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

В поданій апеляційній скарзі скаржник зазначає, що копію оскаржуваної ухвали було отримано стороною позивача 01 грудня 2025р.

Проте, в матеріалах апеляційної скарги відсутнє клопотання, де скаржник би порушував питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 26 листопада 2025 року.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За змістом ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК.

З урахуванням вищевикладеного, скаржнику необхідно надати строк для можливості звернення до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Згідно ч. 2 ст. 357, ст. 185 ЦПК України, апеляційна скарга, оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, залишається без руху.

Враховуючи допущені при подачі апеляційної скарги недоліки, вважаю за необхідне залишити таку без руху протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали для їх усунення, попередивши апелянта, що у випадку невиконання цієї ухвали у зазначений строк йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Документи, що підтверджують наявність у особи, що подала апеляційну скаргу повноважень на підписання та подання апеляційної скарги у інтересах Львівської міської ради та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у визначений судом строк представити Львівському апеляційному суду.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргуЛьвівської міської ради на ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 26 листопада 2025 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення апелянту ухвали, попередити апелянта, що у випадку невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали (не усунення недоліків, які зазначені в описовій частині даної ухвали), йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя Львівського

апеляційного суду Савуляк Р.В.