ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/1459/25
Єдиний унікальний номер справи: 766/9961/23
У Х В А Л А

про поновлення строку на апеляційне оскарження,

відкриття апеляційного провадження

25 грудня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого Склярської І.В., суддів: Майданіка В.В., Воронцової Л.П., розглянувши питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2024 року (під головуванням судді Радченко Г.А.), у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним,

встановив:

26 лютого 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі заочне рішення, на яке, 04 грудня 2025 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив поновити строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2024 року.

Наведене клопотання мотивоване тим, що пропуск строку зумовлений винятковими, об`єктивними та непереборними обставинами, які унеможливлювали своєчасне подання скарги, а саме:

-тяжкий стан здоров`я (онкологія) та похилий вік, як об`єктивна перешкода. ОСОБА_1 виповнилось 85 років, у період перебігу процесуального строку на оскарження, з 2023 року по теперішній час він знаходиться в критичному стані здоров`я, перебуває на постійному виснаженому лікуванні, що супроводжується сильною інтоксикацією, слабкістю, та фізичною неможливістю вчиняти активні юридичні дії, відвідувати установи чи шукати правову допомогу; зазначає, що фізична немічність внаслідок 85-річного віку та важка стадія онкології є тією об`єктивною перешкодою, яка існувала незалежно від його волі;

-статус внутрішньо переміщеною особи з окупованої території додатково ускладнювало комунікацію та доступ документів;

- ОСОБА_1 дізнався про повний текст рішення та наслідки його ухвалення із запізненням через неможливість контролювати хід справи за станом здоров`я.

Апелянт зазначає, що поновлення строку в даному випадку є виправданим втручанням у принцип res judicata, оскільки воно зумовлено «особливими і непереборними обставинами ( як зазначено у справі «Устименко проти України»), а саме загрозою життю та здоров`ю позивача.

Згідно ч.2 ст.358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Вирішуючи порушене апелянтом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судова колегія виходить з такого.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicat (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово зауважував, що: «Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів» (Diya 97 v. Ukraine, № 19164/04, § 47, від 21 жовтня 2010 року);

«Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (Ustimenko v. Ukraine, № 32053/13, від 29 жовтня 2015 року)»;

«Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків» (Ponomaryov v. Ukraine, № 3236/03, § 47, від 03 квітня 2008 року);

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18), зазначено, що «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема, у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

Аналізуючи обставини, наведені ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження, на предмет наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини другої статті 358 ЦПК України, апеляційний суд виходить з такого.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 підписав позовну заяву ( а.с.5), направив до суду власноручно написану заяву про розгляд справи за його відсутністю, з підстав віку, важкості рухатися та неможливості зупинитися в м. Херсоні , а також висловив прохання « ваше рішення про мою присутність прошу повідомити», зазначивши дві адреси: відділення нової пошти та певну адресу в м. Одеса, зазначивши про понесення ним витрат на поштове відправлення ( а.с.45). Супровідний лист суду від 26.02.2024 свідчить про направлення рішення суду ОСОБА_1 на адресу : АДРЕСА_1 ( а.с.60), яке повернулося з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» ( а.с.64-70). 02 березня 2024 року ОСОБА_1 направив на адресу суду власноручно написану заяву про видачу йому судового рішення від 26.02.2024 року шляхом направлення його на відділення нової пошти в м. Одеса ( а.с.61-62).

Посилаючись на наведені непереборні, об`єктивні обставини неможливості вчасного оскарження рішення суду першої інстанції, ОСОБА_1 надав докази на їх підтвердження: медичні документи про стан свого здоров`я протягом 2023-2025 рр, наявність онкологічного захворювання у певній стадії, виснажливе лікування; довідку, що він є вимушено переселеною особою з окупованої території, а також особою похилого віку.

Законодавець надав визначення форс-мажорним обставинам (обставинам непереборної сили) (ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»), а також обставини непереборної сили (форс-мажор) мають визначення в Порядку проведення перевірки рівня митних компетенцій, форма та порядок складання індивідуальної програми професійного розвитку посадових осіб митних органів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.09.2025 № 497.

Непереборною силою є надзвичайна або невідворотна за таких умов подія. Непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності особи обставина, яку вона хоча і могла передбачити, але не могла попередити. По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не є звичайною обставиною, яка хоча і може спричинити певні труднощі для особи, але не виходить за певні розумні рамки, тобто це має бути екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (Ustimenko v. Ukraine, № 32053/13, від 29 жовтня 2015 року).

Колегія суддів вважає, що вищенаведені апелянтом обставини, які підтверджені належними доказами, були та є для нього обставинами непереборної сили, зумовлені особливими обставинами.

Враховуючи викладене, судова колегія приходить до висновку про наявність підстав, для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження; поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2024 року

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

За положенням ч. 3 ст. 212 ЦПК України, суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

Відповідно ч. ч. 1, 4 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, скаржнику всі документи будуть направлятися в її електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, а не у паперовому вигляді.

Відповідно до частини 3статті 359ЦПК України в ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи.

Відповідно до частини 1 статті 361 ЦПК України разом з ухвалою про відкриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції надсилає копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів учасникам справи, крім випадків, якщо скаргу подано в електронній формі через електронний кабінет.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 354-356, 359-361 ЦПК України, суд,

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2024 року.

Відкрити апеляційне провадження.

Для реалізації учасниками справи права на подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі, встановити строк у сім днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі та роз`яснити, що відзив повинен відповідати вимогам ст. 360 ЦПК України, до нього мають додаватися докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, відсутність відзиву не перешкоджатиме перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Повідомити учасників справи про наявність у Херсонському апеляційному суді технічної можливості проведення судових засідань у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (за посиланням на офіційному веб-порталі судової влади України - vkz.court.gov.ua)

Роз`яснити учасникам справи та представникам право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, згідно ст. 212 ЦПК України та максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (враховуючи роботу суду в умовах воєнного стану щодо необхідності забезпечення безпеки учасників процесу).

Звернути увагу учасників процесу, що з 05 жовтня 2021 року почали офіційно функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку. З початком функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до п. 6ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість користувачам створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. З інструкціями та рекомендаціями з приводу реєстрації в ЄСІТС можна ознайомитися за веб-посиланням https://wiki.court.gov.ua.

Учасникам справи надіслати копію ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Склярська

Судді Л.П. Воронцова

В.В. Майданік