Провадження № 2/947/7960/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23.12.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов позов від ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2025 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Бескровного Я.В. Фактично матеріали передано судді згідно реєстру передачі справ 11.12.2025р.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 12.12.2025 року витребувано у Державної міграційної служби України наявну інформацію щодо останнього зареєстрованого місця проживання/перебування, фактичного або повідомленого: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Королівства Більгія), який згідно позову мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В період з 15.12.2025 року по 19.12.2025 року включно головуючий суддя у даній справі перебував на лікарняному.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України та ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав чи інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1ст. 27ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч. 9ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Верховний Суд у постанові від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21 (провадження № 61-5805сво23) висловив правову позицію про те, що порушення судами правил територіальної юрисдикції має наслідком обов`язкове скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд (ст. 378, п. 6 ч. 1 ст. 411 ЦПК України). Перелік справ з альтернативною підсудністю закріплений у ст. 28 ЦПК України, зокрема, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Особа може мати декілька місць проживання/перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання / перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення. Реєстрація (декларування) місця проживання/перебування у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа. положення ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи сторони у справі, якщо інше не передбачено законом. Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності. Отже, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

У позовній заяві вказана наступна інформація щодо відповідача: ОСОБА_3 , Громадянин Королівства ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт: інформація відсутня, зареєстроване місце проживання: інформація відсутня, остання відома адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП - інформація відсутня, моб. тел. інформація відсутня, Електронний кабінет: інформація відсутня.

Також до позовної заяви не додано жодного документу, з якого можна було б підтвердити дані про особу відповідача, а саме дату його народження, інформацію щодо його реєстрованого місця проживання.

Відповідно до вимог ч. ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України,у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя, з метою визначення підсудності, може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Державної міграційної служби України від 16.12.2025 р., відповідно до якої відомостей щодо місця проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не встановлено.

Згідно ч. 5 ст.177ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У зв`язку з зазначеним вище, з метою визначення підсудності у даній справі, а також для належного повідомлення відповідача у випадку відкриття провадження у справі, суд пропонує позивачу надати відомості щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) відповідача.

За правилами, визначеними ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.