П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2025 року м. Київ

Справа № 753/6677/23

Провадження №22-ц/824/8253/2025

Резолютивна частина постанови оголошена 24 грудня 2025 року

Повний текст постанови складено 26 грудня 2025 року

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Желепи В.В.

сторони: позивач ОСОБА_1

відповідач Садівницьке товариство «Бджілка»

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Букрєєвим Вадимом Анатолійовичем, на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 23 грудня 2024 року, ухваленого у складі судді Кулик С.В.,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Садівницького товариства «Бджілка» Дарницького району м. Києва про зобов`язання поновити електропостачання.

Позов обґрунтовано тим, що згідно з Рішенням Київської міської ради VII сесії XXIII скликання «Про приватизацію земельних ділянок садівничого товариства «Бджілка» Харківського району № 149-9/870 від 08.06.2000 року, а також на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія ІУ-КВ № 151170, виданого 13 березня 2001 року Київською міською радою, позивач ОСОБА_1 , є власником земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0600 гектарів, яка розташована по АДРЕСА_1 на території Садівницького товариства «Бджілка» у Дарницькому районі м. Києва. Позивач є членом СТ «Бджілка», що підтверджується рішенням Господарського суду міста Києва від 26.10.2020 року, яке набрало законної сили. З 10 по 17 квітня 2023 року ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у відділенні № 5 Київської міської клінічної офтальмологічної лікарні «Центр мікрохірургії ока».

12 квітня 2023 року, після повернення позивача ОСОБА_1 з лікарні, до дому, з`ясувалось, що в його відсутність без будь-якого попередження, без складання буд-яких документів СТ «Бджілка» відключило його будинок від власної повітряної лінії електропередач. Відключення було здійснено позаштатним електриком за вказівкою голови правління товариства Демчук Н.В.

В той же день позивач звернувся до Демчук Н.В. за отриманням пояснень щодо відключення будинку від електромережі Товариства, але вона відмовилася надавати буд-які пояснення. 13 квітня 2023 року, у зв`язку з зазначеним, позивач звернувся з відповідною заявою до Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві.

Оскільки позивач не має заборгованості зі сплати за спожиту електричну енергію підстави для відключення його будинку від електропостачання відсутні.

Відповідно до пункту 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року, № 312 СТ «Бджілка» є власником електричних мереж і є колективним побутовим споживачем, створеним шляхом об`єднання фізичних осіб побутових споживачів, яке розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії.

Пунктом 10.2.4. ПРРЕЕ визначено, що колективний побутовий споживач на підставі договору про постачання електричної енергії здійснює закупівлю електричної енергії у постачальника електричної енергії з метою її подальшого використання споживачами колективного побутового споживача для задоволення комунально-побутових потреб споживачів колективного споживача.

Згідно з пунктом 10.2.5. ПРРЕЕ закупівля електричної енергії та розподіл здійснюються за рахунок коштів споживачів колективного побутового споживача. Умови використання електричної енергії, розрахунків за неї, умови технічного забезпечення електропостачання електроустановок споживачів колективного побутового споживача, регулюються установчими документами та/або укладеними в установленому законодавством порядку договорами між споживачами колективного побутового споживача та колективним побутовим споживачем. На момент відключення будинку позивача від електропостачання Товариство діяло на підставі Статуту в новій редакції, затвердженому рішенням загальних зборів членів Товариства 23 квітня 2016 року протокол № 8. Договори між членами Товариства та Товариством щодо розподілу та постачання електричної енергії в межах Товариства на момент відключення ОСОБА_1 від електричної мережі в Товаристві - відсутні.

Порядок попередження і вичерпний перелік підстав припинення постачання електричної енергії міститься у ПРРЕЕ.

Зокрема у вказаних правилах зазначено, що припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення, а електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення.

Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище та підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача.

Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього. Якщо підставою для припинення постачання електричної енергії є заборгованість споживача перед відповідним учасником роздрібного ринку, у попередженні про припинення постачання електричної енергії додатково вказується сума заборгованості за відповідним договором та період, за який заборгованість виникла.

У разі усунення споживачем в установлений строк порушень, що завчасно підтверджується належним чином, постачання електричної енергії споживачу не припиняється. Таким чином, враховуючи порушення відповідачем вищевказаних вимог ПРРЕЕ, є підстави вважати, що мало місце самовільне, незаконне відключення з боку СТ «Бджілка» будинку позивача від електропостачання, з підстав не передбачених відповідними нормативними актами.

В результаті незаконного відключення земельної ділянки (будинку) ОСОБА_1 від електричної мережі Товариства, припинилося також і водопостачання в будинок позивача, так як в СТ «Бджілка» відсутнє централізоване водопостачання і забір води здійснюється за допомогою електричного насосу.

Крім цього, у зв`язку з незаконним припиненням СТ «Бджілка» електропостачання будинок позивача і територія в межах земельної ділянки залишилися без охорони, також були відсутні Інтернет і мобільний зв`язок.

Позивач маючи проблеми зі здоров`ям фактично позбавлений можливості викликати швидку допомогу за необхідності.

Вказаними діями відповідача позивачу було завдано як матеріальну шкоду так і моральну шкоду.

Після проведеного оперативного лікування позивача, останній мав дотримуватися після операційного режиму, регулярний прийом ліків, спокій, відсутність стресових ситуацій, тепло, але у зв`язку з відключенням його будинку відповідачем від електричної мережі, вказаний режим було порушено.

Наразі позивачу виповнилось 84 роки і він переніс операцію на серці. Станом на 12 квітня 2023 року температура в будинку була біля 12 градусів тепла.

Відключення електричної енергії викликало у нього шоковий стан, що призвело до різкого посилення болю в прооперованому оці, піднявся тиск.

В результаті позивача було знову шпиталізовано до Інституту кардіології, клінічної та регенеративної медицини імені М.Д. Стражеска.

Відтак, в результаті неправомірних дій відповідача по відключенню будинку позивача від електропостачання позивачу було спричинено моральну шкоду, так як позивач не мав можливості повноцінно користуватися своїм будинком, відсутність електричної енергії позбавила його базових благ.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.05.2023 року, по справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Згідно ухвали Дарницького районного суду м.Києва від 26.06.2023 року, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпеченні позову було відмовлено.

Відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 18.09.2023 року, по справі було закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд.

Зі змісту ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 17.01.2024 року, вбачається, що клопотання представників позивача та відповідача про долучення письмових доказів було залишено без розгляду.

Згідно ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 22.10.2024 року, в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строків для долучення додаткових матеріалів було відмовлено.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23 грудня 2024 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Садівницького товариства «Бджілка» Дарницького району м. Києва про зобов`язання поновити електропостачання - відмовлено.

Відмовляючи в задоволені позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачем та його представником не надано належних та допустимих доказів того, що земельна ділянка належна позивачу була підключена саме до електричних мереж відповідача та саме через електричні мережі товариства, позивач отримував електричну енергію. Належних письмових документів, зокрема договорів та заяв або звернень, щодо електропостачання земельної ділянки позивача, суду надано не було. Аналізуючи надані стороною позивача пояснення ОСОБА_3 , щодо обставин монтажу електричного лічильника на паркані позивача у 2022 році, та підключення лічильника до ліній електромереж, суд вважав їх сумнівними.

Суд врахував, що сторона позивача не ставила перед судом питання допитати вказану особу в якості свідка під час розгляду справи в передбаченому законом порядку. Наразі, належно не підтверджено, що вказану заяву дійсно писала зазначена особа та вона проводила вказані дії у 2022 році на земельній ділянці позивача. Стосовно наданих стороною позивача копій квитанцій на оплату електропостачання, суд також вважає їх непереконливими.

Суду було надано тільки 6 квитанцій на здійснення оплати позивачем послуг по електропостачання, зокрема: квитанція від 25.05.2022 року на суму 343,16 грн., квитанція за 27.11.2022 року на суму 460 грн., квитанція за 23.12.2022 року на суму 1471,24 грн., квитанція за 23.01.2023 року на суму 458,30 грн., квитанція за 24.02.2023 року на суму 427 грн., квитанція від 24.03.2023 року на суму 427 грн.

При цьому звертає на себе увагу той факт, що стороною позивача було надано квитанції про сплату у такій незначній кількості, хоча під час розгляду справи стороною позивача наголошувалось, що ОСОБА_1 був підключений до електропостачання з самого створення садового товариства. При цьому самі по собі вказані квитанції не підтверджують факт підключення позивача до електричних мереж само відповідача.

Надані стороною позивача фотокартки лічильника на паркані будинку також не є належним підтвердженням факту підключення позивача до мереж відповідача та подальшого відключення належної позивачу земельної ділянки від електропостачання.

При цьому з вказаних фотокарток чітко не вбачається де вони точно були зроблені та в який час. Інших належних та допустимих доказів факту підключення позивача до електричних мереж СТ «Бджілка» та його подальше відключення не надано.

Відповідні нормативно правові акти на які посилається позивач та його представник в обґрунтування заявлених позовних вимог, зокрема ПРРЕЕ стосуються саме ситуації, коли постачальник відключає від електропостачання абонента, якому до цього постачалась електрична енергія.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_1 адвокат Букрєв В.А. подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати в частині задоволених вимог та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позову в повному обсязі, посилаючись на те, що рішення суду є незаконним, необґрунтованим, ухваленим при неправильній оцінці доказів, наявних у матеріалах справи і як наслідок неправильних висновків суду, що в сукупності призвело до неправильного застосування норм матеріального права при порушенні норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що до пояснень № 53 від 01.08.2023 представником позивача на підтвердження наявності лічильника з автоматом в коробці, який належить позивачу і який опломбовано пломбами, аналогічними з пломбами, які знаходяться на інших лічильниках членів відповідача було долучено 6 фотографій (а.с. 163-165 т. 1). Разом з цим дані фотографії в матеріалах справи відсутні. При цьому в протоколі судового засідання № 1770144 від 02.08.2023 суддя на клопотання представника позивача про долучення документів до матеріалів справи зазначив, що «додані фото у клопотанні неналежно подані». (а. с. 168 т. 1).

Хоча додані до пояснень № 53 від 01.08.2023 фотографі разом з поясненнями були відповідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України завчасно направлені відповідачу, а також пронумеровані № 1, № 2, № 3, № 4, № 5, № 6. До того ж в поясненнях № 53 представник позивача посилається на конкретний номер фотографії, що з урахуванням пояснень дає можливість ідентифікувати подію і місце (а.с. 165 т.1).

Таким чином, представником позивача до закриття підготовчого провадження судом своєчасно було направлено на поштову і електронну адресу відповідача і суду додаткові пояснення № 63 від 13.09.2023 року з додатками.

16 січня 2024 року постановою Північного апеляційного господарського суду частково задоволено апеляційну скаргу СТ «Бджілка» і задоволено апеляційну скаргу Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації в частині внесення змін в Єдиному державному реєстрі реєстраційний запис про державну реєстрацію зміни керівника юридичної особи - СТ «Бджілка», в іншій частині рішення Господарського суду міста Києва від 11.07.2023 залишено без змін.

Таким чином, 16 січня 2024 року Рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/1800/23 в частині визнання недійсними рішення правління СТ «Бджілка», оформленого протоколом № 10 від 18.08.2020, рішення Загальних звітно-виборчих зборів членів СТ «Бджілка» від 29.08.2020, оформленого протоколом № 2908 від 29.08.2020 набуло законної сили. Господарським судом встановлено, що рішення засідання правління СТ «Бджілка» від 18.08.2020, оформлені протоколом № 10 засідання правління СТ «Бджілка» від 18.08.2020, та рішення Загальних звітно-виборчих зборів членів СТ «Бджілка» від 29.08.2020, оформлені протоколом № 2908 від 29.08.2020, порушують права позивача, як члена СТ «Бджілка».

Враховуючи, те, що ОСОБА_1 є членом СТ «Бджілка» то будь-який договір про постачання та розподіл електричної енергії може бути укладений лише шляхом приєднання, то по своїй суті цей договір є договором приєднання, який саме відповідач, мав надати для підписання позивачу, як члену СТ «Бджілка». Отже, в результаті невиконання СТ «Бджілка» своїх прямих зобов`язань перед ОСОБА_1 , щодо надання йому проекту договору для підписання, склалася ситуація, коли електроустановка (земельна ділянка) позивача протягом останніх 50 років була приєднана до електричної мережі відповідача без укладання договору.

Процесуальним правом на подачу до суду відзиву на апеляційну скаргу інші учасники справи не скористались.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Букрєєв В.А. підтримав доводи апеляційної скарги.

Голова СТ «Бджілка» Демчук Н.В. та представник СТ «Бджілка» адвокат Завойко Д.І. проти доводів апеляційної скарги заперечували.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Судом встановлено, що Згідно рішення Київської міської ради №149-9/870 від 08.06.2000 року «Про приватизацію земельних ділянок садівничого товариства «Бджілка» було прийнято рішення про оформлення СТ «Бджілка» право постійного користування земельною ділянкою загального користування площею 2,4 га. Власникам та садівничому товариству необхідно звернутися до Київського міського управління земельних ресурсів для складання державних актів на право приватної власності на землю та на право постійного користування землею.

З додатку до вказаного рішення вбачається, що позивач ОСОБА_1 є одним з тих кому передано у приватну власність земельну ділянку для ведення садівництва по АДРЕСА_1 ділянка № НОМЕР_1 площею 0,06 га., згідно рішення Київської міської ради від 08.06.2000 року №149-9/870.

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю IV-кв №151170 від 13.03.2001 року, ОСОБА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 на підставі рішення Київської міської ради від 08.06.2000 року, передана у приватну власність земельна ділянка площею 0,06 га, АДРЕСА_3 .

Зі змісту рішень Господарського суду міста Києва від 26.10.2020 року та постанови Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2021 року, вбачається, що між позивачем та СТ «Бджілка» існували спори щодо діяльності товариства. Зокрема було визнано недійсним рішення загальних зборів СТ «Бджілка» оформлене протоколом від 22.10.2017 року. Постановою суду апеляційної інстанції, рішення Господарського суду міста Києва від 26.10.2020 року залишено без змін.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №2654 із Київської міської клінічної офтальмологічної лікарні «Центр мікрохірургії ока» від 17.04.2023 року, вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у вказаному медичному закладі у період з 10.04.2023 року по 17.04.2023 року з незрілою катарактою обох очей.

Відповідно до заяви від 13.04.2023 року, позивач ОСОБА_1 звернувся до Дарницького УП ГУНП у м. Києві із заявою, про вчинення кримінального правопорушення, оскільки всупереч діючому законодавству належний йому на праві власності будинок, який розташований на території СТ «Бджілка» ділянка № НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 було відключено від електропостачання. Зі змісту фототаблиці від 25.04.2023 року, вбачається, що на знімках зображений електричний лічильник, який розташований на паркані будинку, як зазначено належного на праві власності позивачу. Вказаний лічильник є опломбованим.

Згідно статуту обслуговуючого кооперативу СТ «Бджілка» Дарницького району м.Києва, який затверджено рішенням Загальних зборів членів СТ «Бджілка» Дарницького району м. Києва Протокол №8 від 23.04.2016 року, СТ «Бджілка» - це добровільне некомерційне, неприбуткове об`єднання громадян для спільного ведення господарської діяльності для поліпшення свого економічного стану. Товариство «Бджілка» Дарницького району м. Києва є правонаступником Товариства «Бджілка» Харківського району м. Києва, зареєстрованого 05.08.1997 року. Товариство здійснює свою діяльність на 188 земельних ділянках, що надані в користування згідно з рішеннями Київського міськвиконкому. Основними цілями товариства є організація і використання його членами земельних ділянок, для виробництва фруктів, овочів та іншої сільськогосподарської продукції. Також вказаним статутом визначено членство, права та обов`язки членів товариства, власність і засоби товариства, управління товариством, економічна і соціальна діяльність товариства , трудовий колектив товариства, порядок реорганізації та ліквідації товариства.

Відповідно до договору постачання електричної енергії, постачальником універсальних послуг, укладеного між СТ «Бджілка» та ТОВ «Київські енергетичні послуги», останні є постачальником універсальних послуг, договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови постачання електричної енергії, виключно побутовим та малим непобутовим споживачам. За договором постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач сплачує постачальнику вартість спожитої електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору. Обов`язковою умовою для постачання електричної енергії споживачу є наявність у споживача укладеного в установленому порядку з оператором системи договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, на підставі якого споживач набуває право отримувати послугу з розподілу електричної енергії. Умови надання універсальних послуг споживачу визначаються комерційної пропозицією, яка є додатком до договору. Зазначеним договором визначено ціну, порядок обліку і оплати електричної енергії, право та обов`язки споживача, права і обов`язки постачальника, порядок припинення та відновлення постачання електричної енергії, відповідальність сторін, порядок зміни електропостачальника, порядок розв`язання спорів, форс-мажор. В додатках до вказаного договору зазначено, що з 01.01.2019 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» припиняє діяльність з постачання електричної енергії з регульованим тарифом зокрема і щодо СТ «Бджілка» Дарницького району м. Києва.

Зі змісту заяви ОСОБА_4 від 20.05.2023 року, вбачається, що остання просить голову СТ «Бджілка» Демчук Н.В. підключити належну їй ділянку у зв`язку із заміною електричного лічильника до нової лінії по АДРЕСА_4 .

Згідно протоколу №1 загальних зборів членів СТ «Бджілка» від 05.04.2009 року, та виписки з протоколу №17 від 06.08.2011 року було включено до складу СТ «Бджілка» користувачів та власників садових ділянок.

Відповідно до пояснень ОСОБА_3 , останній у 2022 році проводив електромонтажні роботи на ділянці АДРЕСА_3 . Власником ділянки є ОСОБА_1 . Електричний лічильник, що знаходився на стіні будинку не був знятий але був відключений. Лічильник на паркані був підключений до мереж СТ «Бджілка».

Зі змісту відповіді на адвокатський запит з ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» від 11.07.2023 року, вбачається, що з 01.01.2019 року ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» є оператором системи розподілу, здійснює ліцензовану діяльність виключно щодо розподілу електричної енергій та у своїй діяльності керується чинним законодавством України. Постачання електричної енергій товариство не здійснює. За адресою: АДРЕСА_5 відсутні договірні відносини, щодо розподілу електричної енергій з ОСОБА_1 . За вказаною адресою особовий рахунок не відкривався договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії в побутовому секторі не укладався.

Згідно відповіді на адвокатський запит з Дарницького УП ГУНП у м. Києві від 13.07.2023 року у провадженні відділу дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до ЄРДР за №0004218 від 15.04.2016 року.

Зі змісту квитанцій на оплату послуг за постачання електричної енергій вбачається, що 25.05.2022 року було здійснено оплату на користь «Київські енергетичні послуги «Yasno» за ділянку АДРЕСА_6 в сумі 343,16 грн., 27.11.2022 року аналогічна за змістом квитанція на суму 460 грн., за 23.12.2022 року на суму 1471,24 грн., 23.01.2023 року на суму 458,30 грн., 24.02.2023 року на суму 427 грн., від 24.03.2023 року на суму 427грн.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з?ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення.

За правилами ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК України).

При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.

Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом.

Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами.

Згідно з ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.

За вимогами ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Положеннями частини п`ятої статті 12 ЦПК України на суд також покладені певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, а саме суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 917/1307/18 23 жовтня 2019 року, зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог. Простіше кажучи, позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази. Про перевагу однієї позиції над іншою суд і виносить власне рішення.

При цьому сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Зі змісту ст. 12 Закону України «Про житлово комунальні послуги», вбачається, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Такі договори можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач). Істотними умовами договору про надання житлово-комунальної послуги є: 1) перелік послуг; 2) вимоги до якості послуг; 3) права і обов`язки сторін; 4) відповідальність сторін за порушення договору; 5) ціна послуги; 6) порядок оплати послуги; 7) порядок і умови внесення змін до договору, в тому числі щодо ціни послуги; 8) строк дії договору, порядок і умови продовження його дії та розірвання.

Згідно п. 10.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою НКРЄКП №312 від 14.03.2018 року, закупівля електричної енергії та розподіл здійснюються за рахунок коштів споживачів колективного побутового споживача. Умови використання електричної енергії, розрахунків за неї, умови технічного забезпечення електропостачання електроустановок споживачів колективного побутового споживача, утримання та обслуговування технологічних електричних мереж колективного побутового споживача регулюються установчими документами та/або укладеними в установленому законодавством порядку договорами між споживачами колективного побутового споживача та колективним побутовим споживачем щодо розподілу та постачання електричної енергії в межах колективного побутового споживача.

Відповідно до п. 10.2.6. ПРРЕЕ у разі прийняття відповідного рішення органом управління колективного споживача споживач колективного побутового споживача або фізична особа, яка не є членом колективного побутового споживача, але електроустановки якої приєднані до технологічних електричних мереж колективного побутового споживача (далі - споживач на території колективного побутового споживача), для користування електричною енергією укладає тристоронній договір про постачання та розподіл електричної енергії на території колективного побутового споживача з електропостачальником, який здійснює постачання електричної енергії цьому колективному побутовому споживачу, та колективним побутовим споживачем на основі типового договору. Договір про постачання та розподіл електричної енергії на території колективного побутового споживача може бути укладений у разі виконання таких умов: 1) особа, яка має намір набути статусу споживача на території колективного побутового споживача, та колективний побутовий споживач не мають боргів за електричну енергію перед колективним побутовим споживачем та постачальником електричної енергії відповідно; 2) технічний стан розрахункового засобу обліку, яким обладнана електроустановка особи, яка має намір набути статусу споживача на території колективного побутового споживача, відповідає вимогам нормативних документів; 3) особою, яка має намір набути статусу споживача на території колективного побутового споживача, створені технічні можливості щодо забезпечення безперешкодного доступу представників постачальника електричної енергії, підприємства, що здійснює розподіл електричної енергії, до власних електричних установок для контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку. У разі укладення тристороннього договору про постачання та розподіл електричної енергії на території колективного побутового споживача постачальник електричної енергії та колективний побутовий споживач повідомляють про це постачальника послуг комерційного обліку офіційним зверненням протягом одного дня з дати укладання даного договору.

Зі змісту п. 10.2.9 ПРРЕЕ споживач на території колективного побутового споживача розраховується з постачальником електричної енергії за відповідним тарифом за обсяг електричної енергії, визначений за показами його лічильника, згідно з умовами тристороннього договору про постачання та розподіл електричної енергії на території колективного побутового споживача.

Відповідно до матеріалів справи СТ «Бджілка» Дарницького району м. Києва є колективним побутовим споживачем електричної енергії, постачання якої здійснює ТОВ «Київські енергетичні послуги». На території садового товариства розташована власна електрична мережа, що перебуває у власності відповідача, до якої під`єднані члени товариства та за допомогою якої вони отримують електричну енергію.

Представники відповідача заперечують факт приєднання позивача до електричних мереж СТ «Бджілка» та зазначають, що ОСОБА_1 ніколи не звертався до товариства із заявами щодо такого приєднання. При цьому відповідач вказує на існування визначеного порядку дій, які має вчинити член товариства для підключення до електричних мереж, однак жодних доказів дотримання такого порядку позивачем надано не було.

Разом з тим, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 було під`єднано до електричних мереж СТ «Бджілка» або до мереж ТОВ «Київські енергетичні послуги». Зокрема, у справі відсутні заяви про приєднання, договори, технічні умови, акти підключення або інші документи, які б підтверджували факт приєднання до електромереж чи факт звернення позивача з відповідною заявою.

Крім того, у судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Букрєєв В.А. підтвердив, що у матеріалах справи відсутні докази постійного приєднання позивача до електромереж, а наявні лише докази звернення адвоката під час розгляду справи з питання тимчасового підключення на період судового розгляду.

Посилання позивача на наявність лічильника електричної енергії як на підтвердження користування електроенергією та підключення до мережі апеляційний суд визнає необґрунтованими, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що зазначений лічильник був встановлений ТОВ «Київські енергетичні послуги» або СТ «Бджілка» як надавачами відповідних послуг.

Так само показання особи, на які посилається позивач, зокрема електрика ОСОБА_3 , не можуть бути визнані належними доказами, оскільки у матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо кваліфікації цієї особи, його повноважень та права на встановлення лічильника електричної енергії.

З урахуванням викладеного апеляційний суд дійшов висновку, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, оскільки матеріали справи не містять доказів підключення ОСОБА_1 до електричних мереж, у зв`язку з чим правові підстави для поновлення такого підключення відсутні.

Аналіз наведених правових норм та встановлених обставин дає колегії суддів підстави для висновку, що розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин і нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, дослідив наявні у справі докази і дав їм належну правову оцінку, дійшов обґрунтованого висновку.

Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129).

Доводи апеляційної скарги в їх сукупності не можуть бути підставою для скасування законного і обґрунтованого судового рішення, оскільки по своїй суті зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції щодо установлення обставин справи, які були предметом дослідження й оцінки судом. Аргументи, зазначені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції, були перевірені судом першої інстанції, їм судом надана мотивована оцінка.

Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 23 грудня 2024 року - без змін, розподіл судових витрат Київським апеляційним судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Букрєєвим Вадимом Анатолійовичем- залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 23 грудня 2024 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач А. М. Стрижеус

Судді: Л. Д. Поливач

О. І. Шкоріна