справа № 619/7049/25
провадження № 2/619/2964/25
РІШЕННЯ

іменем України

24 грудня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняЛоманової І.А.

Справа № 619/7049/25

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Дергачівська міська рада,

розглянув у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

21 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської ради, в якому просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, після смерті його матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову зазначив, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 його мати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 є власником житлового будинку розташованого в АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 його мати ОСОБА_2 , що народилася в с-ще Прудянка Дергачівського району Харківської області та проживаючою в АДРЕСА_2 розуміючи значення своїх дій, добровільно без будь якого насильства, примусу, як фізичного так і морального на випадок її смерті зробила таке розпорядження відповідно до якого належне їй майно, яке складається з домоволодіння та надвірних будівель в АДРЕСА_1 та взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті та на що вона за законом буде мати право вона заповідає йому - ОСОБА_1 . Мати померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина і він є єдиним спадкоємцем першої черги, що підтверджується моїм свідоцтвом про народження, інших спадкоємців а законом або за заповітом немає. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України сплив 23.01.2025. У відведений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини він не мав можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як він є особою похилого віку та має не задовільний стан здоров`я та потребує постійного лікування. У вересні відповідно до виписки із медичної карти хворого № 5244 в період з 06.09 2024 по 18.09.2024 він знаходився на стаціонарному лікуванні в Обласній клінічній травматологічній лікарні де йому було проведено оперативне втручання, після якого він проходив тривалий період реабілітації. Після проходження курсу лікування при виписці з Обласної клінічної травматологічної лікарні у нього було діагностовано полісегментарний остеохондроз поперекового відділу хребта,спондилоартроз, спондильоз, дегенеративний стеноз хребтового каналу на попередковому рівні протрузії дисків, залишкові явища компресійного корінцевого сіндрому праворуч, стійкий виражений больовий і міотонічний синдром, порушення статико-динамічної функції хребта та йому було рекомендовано дотримуватися ортопедичного режиму, ЛФК, обмеження фізичних навантажень. Його стан здоров`я, обмежена рухливість та рекомендації лікарів зумовили неможливість особисто звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Медичні документи підтверджують проведення операції, лікування та період відновлення. Після покращення стану здоров`я він 12.11.2025 звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини. Державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Одрінська О.В. розглянувши подану ним заяву приводу оформлення спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері - ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначивши, що спадкова справа не може бути заведена на даний час, оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 , тобто він заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України строк не подав, з померлою на день її смерті за місцем проживання спадкодавця зареєстрований не був, тобто відсутній факт прийняття спадщини. Оскільки він є єдиним спадкоємцем за заповітом та бажає прийняти спадщину, а тому судове вирішення є єдиним шляхом реалізації мого спадкового права.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

24 листопада 2025 року ухвалою суду прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання на 09 год 45 хв 10.12.2025.

10 грудня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 11 год 00 хв 24.12.2025.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву у якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та справу розглядати без його участі.

У судове засідання представник Дергачівської міської ради Шенькарук С.М. не з`явилася, надала через систему «Електронний суд» заву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 23.07.2024, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , у віці 89 роки.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , його батьками зазначені: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_2 .

Відповідно до паспорта громадянина України серії НОМЕР_4 , виданим 24 червня 1996 року Орджонікідзевським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; з 14.07.2021 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно заповіту від 24 липня 2008 року, посвідченого Онопрієнко В, О., секретарем виконавчого комітету Прудянської селищної ради, Дергачівського району, Харківської області, Зареєстровано в реєстрі за № 211, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , що народилася в селище Прудянка, Дергачівського району, Харківської області та проживає в АДРЕСА_2 розуміючи значення своїх дій, добровільно без будь-якого насильства, примусу, як фізичного так і морального, на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належне їй майно, яке складається з домоволодіння та надвірних будівель в АДРЕСА_1 та взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті та на що вона за законом буде мати право заповідає сину ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ) Одрінською О.В., від 12.11.2025 відмовлено ОСОБА_1 , який є спадкоємцем своєї матері, ОСОБА_2 , у вчиненні такої нотаріальної дії, як видача свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустив, встановленийзаконом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

З огляду на Виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 5244, ОСОБА_1 з 06.09.2024 по 18.09.2024 знаходився на стаціонарному лікуванні в Обласній клінічній травматологічній лікарні, діагностовано полісегментарний остеохондроз поперекового відділу хребта,спондилоартроз, спондильоз, стан після оперативного лікування (23.10.2019, 23.12.2021), дегенеративний стеноз хребтового каналу на попередковому рівні протрузії дисків, залишкові явища компресійного корінцевого сіндрому праворуч, стійкий виражений больовий і міотонічний синдром, порушення статико-динамічної функції хребта.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом установлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 за життя склала заповіт, який було посвідчено 24 липня 2008 року Онопрієнко В, О., секретарем виконавчого комітету Прудянської селищної ради, Дергачівського району Харківської області, зареєстровано в реєстрі за № 211, відповідно до якого вона на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належне їй майно, яке складається з домоволодіння та надвірних будівель в АДРЕСА_1 та взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті та на що вона за законом буде мати право заповідає сину ОСОБА_1 .

Отже, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Як установлено судом, за результатами розгляду заяви позивача, 12.11.2025 постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ) Одрінської О.В., відмовлено ОСОБА_1 , який є спадкоємцем своєї матері, ОСОБА_2 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця у зв`язку з тим, що ним пропущений встановленийзаконом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17; від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц; від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20; від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В обґрунтування своїх доводів позивач зазначає, що він перебував на лікарняному, на підтвердження чого надав із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 5244, відповідно до якої останній перебував на стаціонарному лікуванні в період з 06.09.2024 по 18.09.2024, після чого виписаний в подальшому на амбулаторне лікування.

Суд вважає поважними наведені позивачем причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили позивачу, як спадкоємцю, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у його право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає поважними.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 2 місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, після смерті його матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

відповідач: Дергачівська міська рада, місце знаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, буд. 5, ідентифікаційний код 04059496,

Повне судове рішення складено 25 грудня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок