Справа № 953/7784/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючої судді Лисиченко С.М.,

за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відповідно до якої позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою, який зареєстрований 13.05.2003 у відділі реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції, АРК, Україна, актовий запис за №152.

В обгрунтування позову позивач посилається на те, що 13.05.2003 між ним та відповідачкою зареєстровано шлюб. Від даного шлюбу подружжя неповнолітніх дітей немає. Вказує, що спільне життя у нього з відповідачкою не склалось. Шлюбні відносини та ведення спільного господарства повністю припинено. Наразі шлюб носить лише формальний характер. Він з відповідачкою вже тривалий час подружніх відносин не підтримують, спільне господарство не ведуть, проживають окремо. У зв`язку з вищенаведеним вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його інтересам, примирення між сторонами неможливе, у зв`язку з чим наполягає на розірванні шлюбу. Розірвання шлюбу є виваженим та остаточним рішенням.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 29.07.2025 позовну заяву передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 31.07.2025 зобов`язано Міністерство соціальної політики України надати суду інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, інформацію стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18.09.2025 електронним шляхом до суду надійшла витребувана інформація.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 23.09.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 21.10.2025 витребувано у позивача ОСОБА_1 оригінал свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 , видане 13.05.2003).

27.11.2025 засобами поштового зв`язку до суду надійшли витребувані у позивача документи.

Позивач у судове засідання, яке призначене на 22.12.2025, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. Електронним шляхом до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сулика Р.А. з проханням проводити розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують та прохають про їх задоволення.

Відповідачка у судове засідання, яке призначене на 22.12.2025, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. Засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява відповідачки ОСОБА_2 з проханням розглядати справу без її участі. Також зазначила, що спір щодо майна та місця проживання дітей відсутній, заходи примирення просить не вживати, будь-які перешкоди для розірвання шлюбу відсутні. Вказує, що визнає позовні вимоги і не заперечує проти ухвалення судом рішення про задоволення позову.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до даних свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_1 , виданого 13.05.2003 відділом реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції, АР Крим, Україна, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено шлюб, зареєстрований 13 травня 2003 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції, АР Крим, Україна, актовий запис №152. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_3 , дружини ОСОБА_4 .

Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України ).

Згідно із статтею 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони разом не проживають, спільного господарства не ведуть.

Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивача, так і відповідачки. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, та визнання позову відповідачкою, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягаютьзадоволенню.

Керуючись статтями 12, 13, 206, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 13 травня 2003 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції, АР Крим, Україна, актовий запис №152.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя - С.М. Лисиченко