Справа № 686/9512/25
Провадження № 2/686/4051/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

19 грудня 2025 року

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Порозової І.Ю.,

за участю секретаря Кшановської Є.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хмельницькому справу за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування,

встановив:

У квітні 2025 року до суду надійшла вказана позовна заява про визнання права власності на частки квартири АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.03.2025 після смерті батька він успадкував частки у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба ОСОБА_4 . Після її смерті він звернувся до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Сморкалової К.О. щодо оформлення спадщини, однак листом від 12.03.2025 року нотаріус повідомила, що після смерті ОСОБА_5 видати свідоцтво на частку у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 немає можливості, оскільки при заведені спадкової справи№3/2025 після смерті ОСОБА_5 встановлено, що вона залишила заповіт, посвідчений Першою Хмельницькою державною нотаріальною конторою 31.07.2017, зареєстрованого в реєстрі за №2-970 на вказану частину квартири на ім`я доньки ОСОБА_2 , який на день смерті заповідача не скасований і не змінений.

Враховуючи, що на момент звернення ОСОБА_1 до нотаріуса шестимісячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_5 минув, вона вважається такою, що не прийняла спадщину. Крім того зазначає, що ОСОБА_2 є громадянкою рф та постійно там проживає.

Оскільки син спадкодавця ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , то право на спадкування частки у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 має ОСОБА_1 , як її внук.

У зв`язку з відмовою у видачі свідоцтва про право на спадщину при зверненні позивача до нотаріуса, позивач вимушений звернутися до суду із вказаним позовом.

Ухвалою суду від 09.04.2025 провадження у справі відкрито та постановлено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Позивач та його представник адвокат Заїка В.В. у судове засідання не з`явилися. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без їх участі, просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача Хмельницької міської ради подала відзив на позовну заяву у якому просила у задоволенні позовних вимог відмовити, оскільки позивачем не долучено правовстановлюючих документів, справу слухати у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце слухання справи неодноразово повідомлялася у встановленому законом порядку, шляхом оголошення на сайті судової влади, заяв про відкладення судового розгляду від неї не надходило, правом подачі відзиву на позов не скористалася.

Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності відповідача.

Дослідивши письмові докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказане підтверджується копіями свідоцтв про смерть останніх.

За життя померлі володіли на праві спільної часткової власності, по 1/2 частці кожен, квартирою АДРЕСА_1 .

Вказане підтверджується: свідоцтвом про право власності на житло від 21.09.1995 року; свідоцтвом про право на спадщину за законом від 02.03.2017 року; свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , батьком якого був ОСОБА_3 ; Свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , матір`ю якого була ОСОБА_5 ..

20.03.2025 року ОСОБА_1 успадкував частку у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом.

Відповідно до копії спадкової справи №3/2025, заведеної після смерті ОСОБА_5 , позивач єдиний хто подав до нотаріальних органів заяву про отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 .

За життя ОСОБА_5 мала на праві приватної власності 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 та заповідала її своїй доньці ОСОБА_2 , все інше рухоме та нерухоме майно заповіла своєму внукові ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом від 31.07.2017 року.

ОСОБА_2 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернулася.

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Сморкалової К. про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 , однак отримав відмову.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем майна померлої ОСОБА_5 , оскільки інші особи із заявою про прийняття спадщини не зверталися.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За змістом ч.1 ст.1266 ЦК України- внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з ч.1,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частина 2 статті 1223 ЦК України вказує на те, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Позивач є онуком померлої ОСОБА_5 та єдиним спадкоємцем її майна, оскільки її син та батько ОСОБА_1 ОСОБА_3 помер до смерті ОСОБА_5 , а донька ОСОБА_2 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернулася.

Враховуючи викладене, суд вважає доведеними позовні вимоги позивача щодо визнання за ним права власності на частину квартири АДРЕСА_1 , як спадкоємця за законом, яка належала померлій ОСОБА_5 , а тому позов підлягає задоволенню.

На розподілі судових витрат позивач не наполягає.

Керуючись ст.ст. 328, 392, 1216, 1218, 1223, 1265, 1266, 1268 ЦК України, ст.ст. 3, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності у порядку спадкування на частину квартири АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складання повного тексту рішення суду 26.12.2025.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду І.Ю.Порозова