У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Усатової І.А.

при секретарі Омельяненко С.В.,

за участю представника Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - Сидюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22.01.2024 в цивільній справі №760/19005/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22.01.2024 позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 / на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» / 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, / 315 912,35 грн. заборгованості та 5 737,06 грн. судового збору.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд зазначеного вище заочного рішення суду з клопотанням про поновлення строків на подання заяви про перегляд заочного рішення.

У заяві зазначає, щоматеріали справи у ЄСІТ «Електронний суд» не містять сканкопії позову з додатками, отже, відповідач не знав та не міг дізнатися зі змістом висунутих на нього позовних вимог, про що є об`єктивні та поважні причини - а саме з початку 2022 відповідач перебуває за межами України, через це заявник не з`явився у судове засідання, на якому було ухвалено судове рішення та не повідом омив про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що він не був належним чином повідомлений про дату проведення судового засідання. Жодного поштового повідомлення, судові повістки йому не надходили та відповідно він не отримував за адресою реєстрації. Таким чином, неповідомлення відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило відповідача прав, передбачених ч.2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи.

Заявник вважає, що кредитна лінія, яка сформована відповідачем на підставі заяви про приєднання до умов банку від 21.11.2019, ці дані не відповідають дійсності, адже єдиним документом, який свідчить про існування певних (не кредитних) правовідносин між банком та відповідачем може свідчити документ, який подається відповідачем - заява про приєднання. датована 29.10.2020, тобто на 11 місяців пізніше ніж заявлено банком.

Надані позивачем умови та правила надання банківських послуг, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.

Зазначає, що за період з 29.10.2020 по дату обслуговування картки в березні (квітні) 2023 відповідач мав обіг коштів за рахунком: внесено відповідачем коштів у розмірі 1494521,99 грн, втрачено відповідачем коштів у розмірі 630585,66 грн. Відсутність боргу відповідача перед банком свідчить виписка, яка демонструє, що останні нарахування відсотків відбулися 12.2022, а з 01.2023 банк не нарахував відповідачу відсотки за користування коштами, та нарахував лише комісію за обслуговування VIP-картки по 2000/міс.

Заявник вказує, що заява від 29.10.2020 не є доказом укладання між позивачем та відповідачем кредитного договору з певною відсотковою ставкою, та правовідносини, що фактично склалися між сторонами є правовідносинами банківського рахунку.

Враховуючи вищенаведене, просить суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочне рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22.01.2024 у справі №760/19005/23.

24.09.2025 до суду від представника позивача надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, де зазначено, що відповідачем було підписано заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. У даній заяві зазначено, що підписавши цю заяву, відповідач ознайомився та згодний з умовами та правилами надання банківських послуг, в тому числі з умовами та правилами обслуговування по платіжним карткам, розташованим на сайті банку, тарифами банку, які разом з цією заявою складають договір банківського обслуговування. Окрім цього, зазначено що відповідачу було надано для ознайомлення умови та правила в письмовому вигляді, ознайомлення з чим засвідчується власним підписом в заявці про приєднання. Підписавши заяву банк та клієнт приєднуються і зобов`язуються виконувати умови, викладені в умовах та правилах надання банківських послуг, тарифах банку - договорі банківського обслуговування в цілому. Отже, заява про приєднання до умов та правил з умовами та правилами надання банківських послуг. тобто, в даному випадку зміст кредитного договору зафіксовано в декількох документах: в заяві позичальника, умовах та правилах надання банківських послуг та тарифах. Таким чином, між банком та позичальником укладається договір у письмовій формі. Укладення кредитного договору таким чином чинному законодавству України не суперечить. Між сторонами були здійснені всі необхідні дії, задля придбання, припинення або зміна цивільних прав та обов`язків, що за змістом ч. 1 ст. 202 ЦПК України вказує на вчинення двостороннього кредитного договору, складовими якого виступають заява, умови та правила надання банківських послуг та тарифи, з якими позичальник ознайомлений, про що свідчить підпис в заяві.

Вказано, що надана до суду копія анкети-заяви від 21.11.2019, з якої чітко вбачається наступна інформація: персональні дані, адреса проживання, та інша додаткова інформація необхідна для отримання кредитної картки. Відповідачем вказана інформація про себе заповнена особисто, також з копії анкети-заяви чітко вбачається, що ОСОБА_1 висловив згоду про укладення договору шляхом отримання кредитної картки та особистим підписом засвідчив це. У подальшому відповідач, ознайомившись із умовами обслуговування кредитних карток та підписавши паспорт споживчого кредиту від 21.11.2019 отримав преміальну картку Infinite.

29.10.2020 відповідач звернувся до банку та підписав власноруч заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, якою погодив оновлені умови кредитування, тобто сторонами при укладанні договору були обговорені усі істотні умови.

Також вказано, що користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи.

У зв`язку з вищевикладеним, просить відмовити у задоволенні заяви про скасування заочного рішення.

У судове засідання заявник не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

У судовому засіданні представник Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» просив відмовити у задоволенні заяви про скасування заочного рішення.

Суд, заслухавши представника Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

В обґрунтування щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення сторона відповідача зазначає, що заочне рішення відповідач отримав 03.04.2024 в підсистемі Електронний суд.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає поновленню.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 22.01.2024 позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 / на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» / 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, / 315 912,35 грн. заборгованості та 5 737,06 грн. судового збору.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалене судом 22.01.2024 за відсутності відповідача.

Відповідачу було направлено копію ухвали про відкриття провадження разом з судовою повісткою, за останньою відомою адресою його місця реєстрації.

На адресу суду повернувся конверт, який направлявся відповідачу з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, судом було вжито всі необхідні заходи щодо забезпечення належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, а саме, шляхом направлення судової повістки за останнім відомим місцем його реєстрації.

Вищенаведені обставини свідчать про виконання судом вимог закону щодо належного повідомлення відповідача про дату та час розгляду справи.

При цьому, ОСОБА_1 , не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву.

Окрім того, суд звертає увагу, що звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення, доказів, які слугують на користь відповідача та мають істотне значення для правильного вирішення справи, та які не було подано на час розгляду справи по суті, зокрема на спростування висновків суду, заявником не надано.

Відтак, вбачається, що заявник будь-яких передбачених законом підстав для перегляду заочного рішення з наданням відповідних доказів на підтвердження таких обставин, в заяві не навів. Вказані заявником обставини, на підтвердження яких відповідач не посилається на жодні докази, ґрунтуються суто на його непогодженні з ухваленим рішенням, а відтак, не можуть бути підставами для перегляду заочного рішення в розумінні вимог ст. 285 ЦПК України.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд.

Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення права.

Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Враховуючи ці обставини та викладене вище, встановлену законом обов`язковість судових рішень, сторони є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 280, 284-288 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22.01.2024 в цивільній справі №760/19005/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.А.Усатова