Справа № 453/1793/21 Головуючий у 1 інстанції Брона А.Л.
Провадження № 88-ц/811/8/25 Доповідач в 2-й інстанції Копняк С. М.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2025 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Копняк С. М.,

суддів: Мікуш Ю. Р., Савуляка Р. В.,

секретар судового засідання Хоцянович О. В.,

з участю заявника ОСОБА_1 , представника заявника Явдика В. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 червня 2023 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу,

ВСТАНОВИВ:

15 грудня 2021 року АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» звернулось до суду з позовом про стягнення з відповідача вартості необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу.

Рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 2 лютого 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду оскаржило АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» і постановою Львівського апеляційного суду від 22 червня 2023 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» задоволено.

Вирішено:

рішення Сколівського районного суду Львівської області від 2 лютого 2023 року скасувати та прийнято нове рішення.

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «ЛьвівГаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу в розмірі 165 453, 49 грн та 6 204, 80 грн судового збору.

27 жовтня 2025 року ОСОБА_1 подав до апеляційного суду заяву про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 червня 2023 року за нововиявленими обставинами.

Заява вмотивована тим, що 24 жовтня 2025 року заявнику стали відомі нововиявлені істотні для справи обставини, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі раніше.

Так, 24 жовтня 2025 року при зверненні до ПрАТ «Львівобленерго» щодо збільшення електричної потужності з 9 кВт до 17 кВт для житлового будинку в АДРЕСА_1 , він надав документ, що підтверджує право власності № 30547353 від 27.02.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_1 є власником житлового будинку за вказаною адресою, а розгляд справи проводився відносно будинку за іншою адресою.

На думку заявника, ця обставина є новою, яка не була врахована судами попередніх інстанцій наявність права власності ОСОБА_1 на житловий будинок, де відбувалася спірна подія, що має пряме значення для висновків суду. Даний факт існував на момент розгляду справи, однак не був досліджений судом і не був відомий заявнику у повному обсязі під час попередніх судових процесів. Ця обставина підтверджується документом про право власності № 30547353 від 27.02.2019; копією договору з ПрАТ «Львівобленерго» від 24.10.2025, укладеного ОСОБА_1 ;

Таким чином вважає, що нововиявлені факти безпосередньо спростовують твердження позивача та впливають на висновки, зроблені Львівським апеляційним судом у постанові від 22 червня 2023 року.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення заявника та його представника, перевіривши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку, що у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами належить відмовити, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга стаття 423 ЦПК України).

Заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано учасниками справи з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

ОСОБА_1 у заяві від 26 жовтня 2025 року посилається на те, що зазначені ним обставини він виявив 24 жовтня 2025 року, зокрема те, що 24 жовтня 2025 року при зверненні до ПрАТ «Львівобленерго» щодо збільшення електричної потужності з 9 кВт до 17 кВт для житлового будинку в АДРЕСА_1 , він надав документ, що підтверджує право власності № 30547353 від 27.02.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_1 є власником житлового будинку за вказаною адресою, де і відбувалася спірна подія.

З матеріалів справи убачається, що постановляючи 22 червня 2023 року судове рішення, суд апеляційної інстанції встановив наступні обставини справи.

24 червня 2021 року за наслідками перевірки системи газопостачання представниками АТ «Львівгаз» складено Акт про порушення № LV 000484-304, у якому зазначено про порушення вимог Кодексу ГРМ: Розділ ХІ, Глава 2, п.1, п.1.1 - наявність несанкціонованого газопроводу. Відповідно до п.п. 3.2 вказаного акту, до газової мережі, яка знаходиться на об`єкті, для опалення будинку підключено газовий котел «Рівнотерм». Акт складено у присутності ОСОБА_1 , який надав доступ до об`єкта перевірки, брав участь у огляді та надавав пояснення по суті, які наявні у зазначеному акті.

ОСОБА_1 з актом про порушення № LV 000484-304 ознайомився в день його складення, від підпису у акті відмовився, що зафіксовано відеозаписом. Крім цього, відповідач письмово власноручно зазначив, що йому працівниками газової установи було змонтовано газову мережу та встановлено котел, йому не відомо чому використано багато кубів газу, припустив, що був витік газу; зазначив, що претензій до працівників АТ «Львівгаз», які складали акт, не має.

Відповідно до пп.1) п.1 гл.2 розд. ХІ Кодексу ГРМ споживачеві, який допустив порушення у виді несанкціонованого відбору природного газу з ГРМ (крадіжка газу), здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу. До такого порушення відноситься наявність несанкціонованого газопроводу.

На засідання комісії 25 серпня 2021 року був запрошений відповідач. Комісією прийнято рішення про задоволення Акта про порушення № LV 000484-304 та вирішено провести донарахування вартості спожитого природного газу в обсязі 18 573, 26 куб.м на суму 165 453, 49 грн за період з 25 червня 2020 року до 24 червня 2021 року.

Відповідно до акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, Стрийським відділенням АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» проведено розрахунок на підставі рішення від 25 серпня 2021 року. Вартість природного газу визначалась за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого відбору природного газу.

Встановлено й те, що про вказане рішення відповідач був повідомлений і йому скеровано рахунок на оплату № 61136087 від 8 вересня 2021 року.

Відповідно до абз.1, абз.2 п.1 гл.3 розд. ХІ Кодексу ГРМ у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи).

Відповідно до пункту 3 частини другої стватті 13 Закону України «Про ринок природного газу» та підпункту 5 пункту 7.4 розд. VI Типового договору розподілу, споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу.

Згідно із статртею 59 Закону України «Про ринок природного газу», правопорушенням на ринку природного газу, зокрема, є несанкціонований відбір природного газу.

Відповідно до статті 13 цього Закону у разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Встановлено, що для під`єднання самочинно збудованого житлового будинку до газопостачання, батько відповідача - ОСОБА_2 звертався до Регіональної газової компанії «Львівгаз» із відповідною заявою. У 2016 році на підставі цієї заяви розроблено робочий проект на газифікацію (реконструкцію газопроводу середнього тиску по стандартному приєднанню житлового будинку ОСОБА_2 ). Проведено монтажні роботи по виконанню такого проекту та встановлено лічильник, а також опломбовано запірний кран на ввідній трубі до лічильника (зовнішній проект).

У 2021 році на замовлення ОСОБА_2 розроблено робочий проект газифікації житлового будинку (внутрішній проект). На даний час процедура підведення газу до вказаного будинку не завершена, газове обладнання не прийнято в експлуатацію.

Будинок повністю газифіковано, однак система газопостачання не прийнята в експлуатацію, договір розподілу природного газу не укладено, лічильник газу не поставлено на облік.

Про ці обставини ОСОБА_1 повідомив у відзиві на позов, де зазначено, що він ( ОСОБА_1 ) проживає у будинку АДРЕСА_1 разом із батьками ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) та братом ( ОСОБА_4 ).

З метою унеможливлення несанкціонованого відбору природного газу в будинку позивач 13 травня 2016 року опломбував вхідний кран перед лічильником пломбою 7070400, про що складено акт, який підписав ОСОБА_1

24 червня 2021 року працівниками АТ «Львівгаз» виявлено, що газові мережі ОСОБА_1 , які не прийняті в експлуатацію, використовуються як несанкціонований газопровід для споживання газу із вуличного розподільчого газопроводу до газового котла споживача. На підставі цього складено акт про порушення та проведено фото-відеофіксацію.

На газовому лічильнику зафіксовано показник 001327, 63 куб.м, що свідчить про споживання газу. Ця інформація занесена до акта від 24 червня 2021 року.

З висновку експерта від 17 червня 2022 року вбачається, що на пломбі 7070400 обірваний пломбувальний дріт, що надає можливість безперешкодно відкривати вхідний кран перед лічильником, та споживати газ без обриву пломби.

Правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано статтею 714 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом ГРС, а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи.

Положення пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГС визначають види порушень споживача внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу, до яких, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема, лічильника газу).

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу I Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

При цьому, відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 18 листопада 2021 року у справі № 903/160/21, сама можливість викривлення даних обліку газу, яка була для цього підготовлена або створена через несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу (ЗВТ), вже є порушенням, яке кваліфікується як несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу та, відповідно, є підставою для нарахування не облікованого спожитого газу.

Відповідно до п. 4.1 Розділу 4 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15 травня 2015 року № 285, до прийняття в експлуатацію систем газопостачання природного газу та ЗВГ установки і газопроводи повинні бути випробувані на міцність і щільність. При введенні в експлуатацію (до пуску газу) обладнання і газопроводи повинні бути піддані контрольному опресовуванню.

Згідно із п. 4.3 цього Розділу до пуску газу на об`єкти систем газопостачання складається акт приймання в експлуатацію об`єктів систем газопостачання та акти згідно з вимогами ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання», затвердженими наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 23 квітня 2001 року № 101.

Відповідно до п. 4.6 Розділу 4 Правил, підключення новозбудованого газопроводу до існуючої розподільної газової мережі, продувка, пуск газу та проведення комплексного випробування (пусконалагоджувальних робіт) виконуються після підписання акта приймання газообладнання для проведення комплексного випробування (пусконалагоджувальних робіт) за формою додатка (обов`язкового) до ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання».

Згідно із п. 4.7 Розділу пуск газу в системи газопостачання виконується газорозподільним підприємством до межі балансової належності спільно з газовою службою підприємства або суб`єктом господарювання, що має дозвіл центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та за замовленням власника (балансоутримувача та/або орендаря (наймача) після укладання договору на технічне обслуговування прийнятого в експлуатацію об`єкта та відповідних договорів з газотранспортними, газорозподільними і газопостачальними підприємствами.

Подавання газу у внутрішні газопроводи і до газових приладів новозбудованих житлових будинків (або після їх капітального ремонту) здійснюється газорозподільним підприємством за зверненням власника (балансоутримувача та/або орендаря (наймача) відповідно до вимог чинного законодавства України та укладеного договору про постачання газу на прийнятий в експлуатацію об`єкт.

Після пуску газу крани перед газовими приладами повинні бути закриті і опломбовані. Система газопостачання передається власнику (балансоутримувачу та/або орендарю (наймачу)) шляхом складання відповідного акта.

Відповідно до п. 4 глави 1 Розділу І Кодексу ГРС, несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу).

Газорозподільна система є технологічним комплексом, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам, тиск якого не може перевищувати 1,2 МПа. Газові мережі, тиск яких менше 1,2 МПа, та через які природний газ передається споживачам, є газорозподільною системою незалежно від їх власності та підпорядкування.

Комерційний вузол обліку/комерційний ВОГ - вузол обліку природного газу, організований відповідно до вимог цього Кодексу для комерційного обліку природного газу при визначенні об`єму (обсягу) передачі та розподілу (споживання/постачання) природного газу в точці комерційного обліку.

Відповідно до п. 1 глави 4 Розділу Х Кодексу ГРС первинне обстеження вузла обліку на можливість його використання як комерційного здійснюється представниками Оператора ГРМ перед пуском природного газу (що здійснюється в рамках заходів з приєднання до ГРМ, або реконструкції комерційного вузла обліку, або переукладання договору) у точці вимірювання з новим споживачем в присутності безпосереднього споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу).

За відсутності зауважень під час перевірки вузла обліку перед введенням його в експлуатацію здійснюється пробний пуск природного газу через вузол обліку для оцінки можливих витоків газу та перевірки коректності роботи ЗВТ та їх показників, зокрема витрати газу через лічильник газу (звужуючий пристрій).

За відсутності зауважень при пробному пуску газу представники Оператора ГРМ здійснюють заходи з опломбування складових частин комерційного ВОГ та іншого сукупного обладнання відповідно до вимог цього Кодексу та складають акт приймання комерційного вузла обліку в експлуатацію по одному екземпляру для кожної сторони. При цьому за відсутності на дату обстеження укладеного договору розподілу природного газу та відсутності споживача в Реєстрі споживачів будь-якого постачальника, а для іншого суб`єкта ринку природного газу за відсутності його реєстрації на інформаційній платформі Оператора ГТС газопостачання через комерційний ВОГ має бути припинено шляхом встановлення інвентарної заглушки та/або пломбування запірних пристроїв, зокрема між фланцями вхідної засувки може встановлюватися інвентарна заглушка, яка пломбується в закритому положенні.

Відповідно до п. 6 глави 4 Розділу Х Кодексу ГРС акт приймання комерційного вузла обліку в експлуатацію (акт про пломбування, якщо він оформлюється окремо) підписується представниками Оператора ГРМ і споживача суміжного суб`єкта ринку природного газу) та їх уповноваженими особами, які також брали участь в обстеженні вузла обліку та його опломбуванні (за їх наявності).

Згідно із п. 2 глави 5 цього Розділу, пломбування комерційного ВОГ та його складових проводиться пломбами Оператора ГРМ в місцях, передбачених проектом, паспортами заводів-виробників ЗВТ, та в місцях, де можливе несанкціоноване втручання в роботу складових комерційного ВОГ або несанкціонований відбір природного газу.

Власник комерційного ВОГ або сторона, відповідальна за збереження комерційного ВОГ, згідно з відповідним договором про відповідальне зберігання та/або актом про пломбування чи іншим документом, який був оформлений при встановленні пломб/магнітних індикаторів, відповідає за збереження і цілісність пломб (номерних, з відбитками тавр), пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), та гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (п. 5 Глави 5 Розділу Х Кодексу ГРС).

Задовольняючи позов, з урахуванням встановлених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що є доведеним безоблікове споживання природного газу відповідачем. Зазначене порушення виявлено позивачем та належним чином зафіксоване. Розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснено за граничними об`ємами споживання газу з урахуванням наявних у відповідача газових приладів, не спростований належними та допустимими доказами.

Нововиявлені обставини («newly discovered evidence» або «newly discovered circumstances») - це докази, які існували на момент початкового судового розгляду, але були виявлені після завершення судового розгляду та можуть бути використані як підстава для нового судового розгляду. Це юридичні факти або докази, які спростовують факти, що покладено в основу судового рішення та відповідають таким ознакам: 1. існували на час розгляду справи; 2. об?єктивно не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи та подані ним до суду; 3. характеризуються істотністю для розгляду справи (врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Не можуть вважатися нововиявленими обставини, якщо вони встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, та, відповідно, такі обставини не можуть бути підставою для нового перегляду судового рішення, яке набрало законної сили; певні процесуальні недоліки розгляду справи судами, зокрема неповне встановлення фактичних обставин справи, не можуть, за загальним правилом, вважатися нововиявленими обставинами.

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2020 року (справа №815/6834/15), зокрема, зазначив, що перегляд рішення у справі, яке набуло законної сили, без наявності достатніх підстав, зокрема, у силу помилкового віднесення обставин до нововиявлених, суперечить принципу правової визначеності. Суд також зазначив, що інститут перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами вже по своїй природі передбачає конфлікт між принципом «правової визначеності» та «правом на справедливий суд», але останній (з урахуванням того ж принципу «правової визначеності», в аспекті чіткості судового процесу та винятковості переліку і вимог до обставин, що можуть виступати як нововиявлені) має пріоритет. Схожий висновок Верховний Суд зробив у постанові від 14 травня 2019 року у справі № 826/14797/15.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. 6. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов?язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Суди вищого рівня з перегляду мають повноваження для виправлення судових помилок і недоліків.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Христов проти України» зазначено: «Суд повторює, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів («Брумареску проти Румунії»). Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов?язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру («Рябих проти росії».

У рішенні ЄСПЛ у справі «Желтяков проти України» Суд зробив висновок, що перегляд і скасування рішення суду, яке набрало законної сили і підлягало виконанню, повинно ґрунтуватися на «особливих і непереборних обставинах», а, у протилежному випадку, це суперечитиме принципу юридичної визначеності, закріпленому пунктом 1 статті 6 Конвенції. У справах «Правєдная проти р.» , «Лізанець проти України» та «Попов проти Молдови» № 2 Суд звернув увагу на те, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Мітсопулос проти України», «Х проти Чехії» Суд, серед іншого, звернув увагу на те, що відповідно до п. 80 Регламенту Суду: сторона може, у разі виявлення факту, який за своєю природою міг би мати вирішальний вплив і який на момент ухвалення рішення був невідомий Суду та не міг обґрунтовано бути відомим цій стороні, звернутися до Суду із запитом про перегляд такого рішення. Суд зауважив, що для того, щоб запит про перегляд був прийнятий, всі умови, викладені у п. 80 Регламенту, повинні бути виконані (McGinley and Egan v. the United Kingdom (перегляд), Bugajny and Others v. Poland (перегляд), Mindek v. Croatia (перегляд). За дуже конкретних обставин цієї справи виникає питання, по-перше, щодо того, чи оскаржений заявницею факт «був невідомий ЄСПЛ», коли було ухвалено рішення; друге питання стосується застосовності вимоги щодо прийнятності про те, що новий факт «не міг обґрунтовано бути відомим» заявниці; третя відповідна умова полягає у тому, що новий факт «за своєю природою міг мати вирішальний вплив» (поряд із тим, що юридична визначеність має переважати, якщо залишаються сумніви щодо того, чи новий факт дійсно мав вирішальний вплив на первинне рішення суду).

ОСОБА_1 як на нововиявлену обставину посилається на те, що 24 жовтня 2025 року при зверненні до ПрАТ «Львівобленерго» щодо збільшення електричної потужності з 9 кВт до 17 кВт для житлового будинку в АДРЕСА_1 , він надав документ, що підтверджує право власності № 30547353 від 27.02.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_1 є власником житлового будинку за вказаною адресою.

На думку заявника, ця обставина є новою, яка не була врахована судами попередніх інстанцій наявність права власності ОСОБА_1 на житловий будинок, де відбувалася спірна подія, що має пряме значення для висновків суду. Даний факт існував на момент розгляду справи, однак не був досліджений судом і не був відомий заявнику у повному обсязі під час попередніх судових процесів.

Крім того, заявник 18 грудня 2025 року подав до Львівського апеляційного суду додаткові пояснення у справі, в яких зазначив, що під час розгляду справи № 453/1793/21 його інтереси представляла адвокат Похожай О.О. Він повністю довіряв своєму представнику та розраховував на належний захист його прав і законних інтересів. Разом з тим, адвокат не з`ясувала у нього фактичне місце його проживання, не уточнила, який саме житловий будинок є його власністю, та не подала до суду апеляційної інстанції правовстановлюючі документи на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Будинок за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є заявник, не газифікований, газопостачання до нього ніколи не підводилось, що на його думку, має принципове значення для розгляду справи по суті.

Зазначив, що факт його власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 існував на момент розгляду справи, однак не був відомий суду апеляційної інстанції, оскільки не був заявлений та підтверджений належними доказами з боку його представника.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (частина четверта стаття 423 ЦПК України).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1 і 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, яке переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Заявник стверджує, що ним виявлено нові обставини.

Обставини, які є підставою для перегляду судового рішення, - це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

З матеріалів справи убачається, що в грудні 2021 року АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу.

Адреса за якою представниками АТ «Львівгаз» 24 червня 2021 року проведено перевірку на об`єкті споживача - ОСОБА_1 зазначена: будинок АДРЕСА_1 , і за наслідкамии якої складено Акт про порушення № LV 000484-304, у якому зазначено про порушення ОСОБА_1 вимог Кодексу ГРМ: Розділ ХІ, Глава 2, п.1, п.1.1 - наявність несанкціонованого газопроводу. Відповідно до п.п. 3.2 вказаного акту встановлено, що до газової мережі, яка знаходиться на об`єкті споживача за вказаною адресою, підключено газовий котел «Рівнотерм».

На нововиявлену обставину заявник покликається на те, що йому стало відомо про те, що він є власником будинку в АДРЕСА_1 , де і де відбувалася спірна подія, проте, будинок за вказаною заявником адресою не відноситься до предмету розгляду даної справи.

Відтак, належить зробити висновок, що ОСОБА_1 не зазначив в поданій заяві нововиявлених обставин та не підтвердив їх доказами.

З урахуванням вимог статті 423 ЦПК України та доводів заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами, колегія суддів приходить до висновку, що зазначені заявником обставини не можна вважати нововиявленими обставинами в розумінні положень статті 423 ЦПК України, оскільки такі могли бути відомі і були відомі заявнику на час ухвалення судового рішення, яке він просить переглянути за нововиявленими обставинами.

У зв`язку із цим, колегія суддів доходить висновку, що зазначені ОСОБА_1 у заяві обставини, не можуть вважатися нововиявленими обставинами, що дають підстави для перегляду рішення суду апеляційної інстанції у зазначеному порядку.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд, зокрема, може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Враховуючи встановлене, колегія суддів доходить висновку, що у задоволенні заяви належить відмовити.

Керуючись статтями 258-261, 388-391, 423, 429 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Львівського апеляційного суду від 22 червня 2023 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу відмовити.

Постанову Львівського апеляційного суду від 22 червня 2023 року залишити в силі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Верховного Суду.

Ухвала складене та підписана 29 грудня 2025 року.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: Ю.Р. Мікуш

Р.В. Савуляк