справа № 619/6782/25
провадження № 2/619/2864/25
29 грудня 2025 року,
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 619/6782/25,
ім`я (найменування) сторін:
позивач: Харківський обласний центр зайнятості,
відповідачка: ОСОБА_1 ,
вимоги позивача: про стягнення безпідставно набутих коштів.
представниця позивача: Вовк В.І.
Стислий виклад позиції позивача.
Харківський обласний центр зайнятості 10.11.2025 звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 допомогу по безробіттю в сумі 1296,19 грн. У обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 звернулася за сприянням у працевлаштуванні, у зв`язку з чим їй було надано статус безробітної з 07.07.2022 та призначено допомогу по безробіттю. Допомога виплачувалася у період з 15.07.2022 по 03.08.2022 у загальній сумі 1625,80 грн. Разом з тим встановлено, що з 15.07.2022 відповідачка перебувала у трудових відносинах з ФОП ОСОБА_3 , про що центр зайнятості повідомлено не було, чим порушено вимоги законодавства про зайнятість населення. Факт зайнятості відповідачки підтверджено даними Пенсійного фонду України та актом розслідування страхових випадків № 3 від 24.01.2023.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, 11.11.2025 судом було направлено звернення до відповідного органу реєстрації щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачки та 20.11.2025 отримано відповідь.
Ухвалою суду від 21.11.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 29.12.2025.
Представниця позивача у судове засідання не з`явилася, надавши до суду заяву, у якій просить здійснити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, причину неявки не повідомила, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлялася належним чином шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення на зареєстроване місце проживання, однак судова повістка повернута до суду у зв`язку з відсутністю адресата.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Пунктом 99-1 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, установлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Отже, відповідно п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачці вручена.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідачка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання; відповідачка не з`явилась в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідачка не подала відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням того, що відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, не з`явилася у судове засідання, не подала відзив на позов, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
У розумінні ч.1 ст. 104 Цивільного кодексу України в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
Відповідно до Положення про Харківський обласний центр зайнятості (нова редакція), затвердженого наказом Державного центру зайнятості від 02.11.2023 №180, Харківський обласний центр зайнятості є неприбутковою державною установою в централізованій системі державних установ Державної служби зайнятості; забезпечує виконання завдань і функцій у сфері зайнятості населення, трудової міграції та соціального захисту населення від безробіття на території Харківської області; а також забезпечує виконання функції виконавчої дирекції Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, визначені Законами України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття», «Про зайнятість населення».
Наказом Харківського обласного центру зайнятості від 15.12.2022 № 863, створено Харківську філію Харківського обласного центру зайнятості.
Відповідно до Положення про Харківську філію Харківського обласного центру зайнятості, затвердженого наказом Харківського обласного центру зайнятості від 27.03.2023 № 292, Харківська філія Харківського обласного центру зайнятості є відокремленим структурним підрозділом Харківського обласного центру зайнятості, та виконує функції покладені на неї Харківським обласним центром зайнятості. Межами обслуговування Філії є Харківський район Харківської області.
ОСОБА_1 07.07.2022 звернулася Харківської районної філії Харківського обласного центру зайнятості із заявою про надання /поновлення статусу безробітного, посилаючись на те, що через відсутність роботи не має заробітку або інших передбачених законодавством України доходів, у т.ч. не забезпечує себе самостійно, пенсію не призначено, не зареєстрована як суб`єкт підприємницької діяльності, допомогу, компенсацію та або надбавку по догляду за дитиною з інвалідністю І групи, особи похилого віку, грошове забезпечення як батьки-вихователі дитячих будинків сімейного типу, прийомних батьків, грошову допомогу по догляду за особою з інвалідністю І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу не отримує (а.с. 8).
Крім того, ОСОБА_1 07.07.2022 звернулася Харківської районної філії Харківського обласного центру зайнятості із заявою про призначення/поновлення виплат допомоги по безробіттю (а.с. 9).
За результатами обміну даними з Реєстру застрахованих осіб Пенсійного фонду України до Харківського обласного центру зайнятості надійшла інформація щодо трудових відносин Відповідача з ФОП ОСОБА_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) з 15.07.2022, у період перебування на обліку в центрі зайнятості в статусі безробітного з 07.07.2022 по 31.08.2022 (а.с. 15).
Відповідно до акту №3 розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплат матеріального забезпечення від 24.01.2023 вбачається, що в рамках проведеної перевірки до ФОП ОСОБА_3 було направлено запит від 30.11.2022 №14/04/881-22 щодо підтвердження або спростування факту трудових відносин з ОСОБА_1 (а.с. 17).
За результатами обміну даними з Реєстру застрахованих осіб Пенсійного фонду України до Харківського обласного центру зайнятості надійшла інформація щодо трудових відносин ОСОБА_1 з ФОП ОСОБА_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) з 15.07.2022, у період перебування на обліку в центрі зайнятості в статусі безробітного з 07.07.2022 по 31.08.2022 (а.с. 15).
Згідно листа ФОП ОСОБА_3 від 23.01.2023 № 25/13-23 ОСОБА_1 працювала у ФОП ОСОБА_3 з 15.07.2022 (наказ (розпорядження) про прийняття на роботу від 14.07.2022 № 1) (а.с. 23-25).
Відповідно до п.2 ч.1 ст.1 Закону України «Про зайнятість населення» безробітний особа віком від 15 до 70 років, яка через відсутність роботи не має заробітку або інших передбачених законодавством доходів як джерела існування, готова та здатна приступити до роботи.
Відповідно до п.4 ч.2 ст. 44 Закону України «Про зайнятість населення» зареєстровані безробітні зобов`язані інформувати територіальний орган центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, протягом трьох робочих днів про обставини припинення реєстрації, визначені у частині першій статті 45 цього Закону.
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 45 Закону України «Про зайнятість населення» реєстрація безробітного в територіальному органі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, припиняється у разі зайнятості особи.
Згідно з ч. 3 ст.44 Закону України «Про зайнятість населення» відповідальність за достовірність поданих до територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, даних та документів, на підставі яких приймається рішення щодо реєстрації безробітного та призначення матеріального забезпечення, надання соціальних послуг, покладається на зареєстрованого безробітного.
Відповідно до абзацу 18 пп 1 п.30 Порядку реєстрації, перереєстрації безробітних та ведення обліку осіб, які шукають роботу, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України № 792 від 19.09.2018 року, підлягає припиненню реєстрація як безробітного у зв`язку з встановленням факту подання зареєстрованим безробітним недостовірних даних та документів, на підставі яких прийнято рішення про надання йому статусу безробітного, призначення виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття та надання соціальних послуг.
Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про зайнятість населення», зазначеного закону до зайнятого населення належать особи, які працюють за наймом на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, особи, які забезпечують себе роботою самостійно (у тому числі члени особистих селянських господарств), проходять військову чи альтернативну (невійськову) службу, на законних підставах працюють за кордоном та які мають доходи від такої зайнятості, а також особи, що навчаються за денною формою у загальноосвітніх, професійно-технічних та вищих навчальних закладах та поєднують навчання з роботою.
Відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 43 Закону України «Про зайнятість населення», статус безробітного може набути особа працездатного віку до призначення пенсії (зокрема на пільгових умовах або за вислугу років), яка через відсутність роботи не має заробітку або інших передбачених законодавством доходів, готова та здатна приступити до роботи.
Згідно ч. 2 та ч. 3 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» застраховані особи, зареєстровані в установленому порядку як безробітні, зобов`язані своєчасно подавати відомості про обставини, що впливають на умови виплати їм матеріального забезпечення та надання соціальних послуг. Сума виплаченого забезпечення та вартості наданих соціальних послуг застрахованій особі внаслідок умисного невиконання нею своїх обов`язків та зловживання ними стягується з цієї особи відповідно до законодавства України з моменту виникнення обставин, що впливають на умови виплати її забезпечення та надання соціальних послуг.
Відповідно до п. 6 Порядку № 60/62, у разі встановлення центром зайнятості відповідно до цього Порядку належності безробітної особи до категорії зайнятих така особа знімається з обліку як безробітна в установленому законодавством порядку та повертає суму незаконно отриманого матеріального забезпечення і вартості наданих соціальних послуг з моменту виникнення обставин, що впливають на умови виплати матеріального забезпечення та надання соціальних послуг.
Заступником директора Харківського обласного центру зайнятості видано наказ № 198 від 03.03.2023 про повернення коштів, виплачених як допомога по безробіттю ОСОБА_1 в сумі 1296,19 грн (а.с. 28), на підставі якого складено листом-претензію вих. № 17.05- 1341 від 07.03.2023, з пропозицією в добровільному порядку сплатити суму боргу, яку було направлено відповідачці, рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який повернувся у зв`язку з закінченням терміну зберігання (а.с. 29).
В телефонному режимі заступником начальника відділу організації працевлаштування населення ХРФ ХОЦЗ Терновською Ю.М. 31.01.2023 проінформовано ОСОБА_1 про наявність заборгованості, яка з боргом погодилась та повідомила що сплатить заборгованість найближчим часом, про що свідчить акт телефонного дзвінка від 31.01.2023 (а.с. 26).
Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.
Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.
Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.
За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.
Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.
Необхідно виходити з того, що правова підстава отримання (набуття) майна відсутня у тому разі, коли відбувся перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується безпосередньо на вимозі закону, або суперечить меті існування правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Загальне правило частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах: отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності отримання такого виконання.
За загальним правилом, набуття права власності на отримане майно від іншої особи, ґрунтується на відповідному волевиявленні відчужувача, воля якого сформована вільно. Таке волевиявлення має бути однозначним за своїм змістом та свідчити про бажання колишнього власника такого майна, спрямованого на передачу його саме у власність такого набувача.
При цьому, суд має виходити з того, що підстава отримання будь-якого майна безвідплатно від іншої особи має бути недвозначною та явно вираженою з боку особи, яка здійснює таке передання. Отже, діючи розумно та добросовісно, кожен учасник цивільних відносин має оцінювати, чи не створює отримання якогось майна від іншої особи для самого отримувача певні цивільні зобов`язання, зокрема й щодо повернення отриманого без справедливої підстави.
Цивільне право слугує меті забезпечення стабільності цивільного обороту, критерієм забезпечення чого є, за загальним правилом, отримання усіма учасниками цивільних відносин лише належного, тобто того, на отримання чого особа вправі справедливо та розумно розраховувати.
Отже, саме такої розумної та справедливої підстави набуття грошових коштів, що є предметом спору, у відповідача не існувало ані на час їх отримання, ані у подальшому такі підстави не виникли.
Згідно з частиною першою статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
Аналогічна позиція зазначена у постанові Верховного суду від 19.01.2022 по справі № 202/2965/21.
Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, який підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача, оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Харківського обласного центру зайнятості задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Харківського обласного центру зайнятості безпідставно набуті кошти в сумі 1296,19 грн (одна тисяча двісті дев`яносто шість гривень 19 копійок).
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Харківського обласного центру зайнятості витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).
Надіслати представнику позивача копію судового рішення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а відповідачці надіслати копію судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня оголошення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачки. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня оголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) сторін:
відповідачка: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя І. М. Нечипоренко