Справа № 2-і/714/4/25
У Х В А Л А

"23" грудня 2025 р. м. Герца

Герцаївський районний суд Чернівецької області в складі :

головуючого-судді Єфтемій С.М.
присяжнихІоніца С.З.
Тодерян А.І.
за участю : секретаря судових засідань Постевка Г.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за клопотанням ОСОБА_1 , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, -

В С Т А Н О В И В :

Представниця заявника адвокат Винту С.Б. звернулася до суду із клопотанням про продовження строку дії рішення Герцаївського районного суду Чернівецької області від 01 червня 2023 року у справі № 714/239/23 про визнання недієздатним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 22 травня 2025 року було відкрито провадження по справі яку призначено до судового розгляду.

За ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 19 листопада 2025 року розгляд справи за вказаним клопотанням було відкладено з підстав неявки у судове засіданні сторін та визнано обов`язковою явку в судове засідання на 23 грудня 2025 року заявника ОСОБА_1 .

Сторони за обставин своєчасного та належного повідомлення про час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Будь-яких заяв про відкладення судового засідання від сторін, зокрема заявника, його представника до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали справи, слід зазначити про наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч. 3, ст. 293 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Положеннями ст. 128 ЦПК України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Днем вручення судової повістки є, зокрема день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до приписів ст. 58, частин 3, 5 ст. 223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно із ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача (заявника) до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача (заявника) до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача (заявника) як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Матеріалами справи встановлено, що заявник ОСОБА_1 у судові засідання призначенні на 10 червня, 19 листопада та 23 грудня 2025 року не з`явився, а від його представника, адвоката Винту С.Б. надходили заяви про проведення судового розгляду у їх відсутності.

Про відкладення розгляду клопотання та призначення чергового судового розгляду на 23 грудня 2025 року, в т.ч. визнання обов`язкової участі заявника останнього було повідомлено рекомендованим листом 11.12.2025 року, а його представника - адвоката Винту С.Б., через систему «Електронний суд».

Натомість підтверджуючих документів про поважність причини неявки в судові засідання заявником, його представником суду не надано. Таким чином, суд доходить висновку, що заявник та його представник були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, однак повторно без поважних причин не з`явилися у судове засідання.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі №905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Неявка заявника або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату заявником юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі №755/21179/21 у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки належним чином повідомлені заявник та його представник адвокат Винту С.Б. повторно не з`явилися у судове засідання, про причини неявки суд не повідомили і від них не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про залишення клопотанням ОСОБА_1 про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, без розгляду.

Водночас суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов (заява) якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 260, 293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 , заінтересована особа - Орган опіки та піклування Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно, після її проголошення, але на неї може бути подана апеляційна скарга до Чернівецького апеляційного протягом 15-и днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя :

Присяжні: