Провадження № 2/742/1557/25
Єдиний унікальний № 742/3013/25
УХВАЛА

23 грудня 2025 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області у складі головуючого-судді Фетісової Н.В., за участю секретаря судового засідання Шептун В.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

установив:

Позивачем подано до суду позов до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 червня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, яке відкладено до 16 жовтня 2025 року.

16 жовтня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, яке відкладено до 23 грудня 2025 року.

Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача адвокат Жайворонко І.В. заявлені позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні з приводу заявлених вимог пояснив, що заперечує з приводу отримання ним в позику від позивача саме суми в розмірі 7000 доларів, оскільки отримав лише 5000 доларів, які мав повернути до 01.04.2025. Проти боргу в 5000 доларів він не заперечує і планує його віддати, проте ще 2000 доларів він не брав. Наявна в матеріалах справи розписка на суму 7000 доларів була ним написана під психологічним тиском позивача, який і змусив його написати суму в 7000 доларів. В розписці є виправлення з «5» на «7» тисяч доларів. Це відбулося внаслідок його незгоди. Але літерацію цифр далі йому надиктувала помічниця адвоката. Позивач знаходився поряд і психологічно на нього давив, мовляв це будуть відсотки за користування коштами. З урахуванням викладеного просив призначити у справі комплексну судово почеркознавчу психологічну експертизу на вирішення якої поставити питання: 1.Чи спостерігаються в тексті розписки ознаки, які свідчать про складання тексту автором під впливом будь-яких збиваючих факторів?2. Чи складено текст особою самостійно або під диктування?3.У якому емоційному стані він був під час написання розписки від 03.07.2024?4. Чи здатний він був повною мірою усвідомлено приймати рішення щодо написання чи відмови від написання розписки запропонованого тексту розписки? Проведення експертизи просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Для проведення експертизи витребувати у позивача оригінал розписки від 03.07.2024.

Представник позивача категорично заперечив з приводу поданого клопотання. Вказав, що під час написання даної розписки на відповідача не було жодного тиску з боку позивача. Це добровільна згода ОСОБА_2 на отримання коштів в позику. При цьому, відповідач з приводу начебто неправомірних дій з боку ОСОБА_1 до правоохоронних органів не звертався. Доказів такого суду не надав. Такі дії відповідача свідчать лише про свідоме ухилення від повернення боргу та затягування розгляду справи.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільного позову, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2 ) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як передбачено статтею 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Такий різновид експертизи, як психолого-почеркознавча, не належить до випадків обов`язковості призначення.

Крім того, відповідно дост.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Що стосується клопотання відповідача про призначення судової комплексної почеркознавчо-психологічної експертизи, то суд вважає за необхідним зазначити

Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998р. за № 705/3145, затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Інструкцією встановлено, що комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Згідно п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Проте, відповідач не заперечує, що боргова розписка від 03.07.2024 була ним написана. У переліку запропонованих в клопотанні питань не ставляться питання, які б відносилися до компетенції почеркознавчої експертизи, що передбачені зазначеною Методикою.

Питання які регулюють призначення психологічної експертизи регулюються Главою VI Методики - «Психологічна експертиза»: 6.1 Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач; дорослого та похилого віку); 6.2 Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.; 6.3 Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки; 6.4 Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей ; 6.5 При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Відповідно до п.6.9-6.11 даної Інструкції для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи.

Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася. У свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси. За наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи.

Органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливу увагу слід приділити свідченням або відомостям про особливості поведінки підекспертної особи у проблемних ситуаціях (конфлікти, покарання, втрати тощо) та свідченням про особливості її емоційного стану в певних обставинах (безпосередньо у момент подій, у час, що передував подіям, а також після їх завершення).

Під час проведення психологічної експертизи досліджуються автентичні показання, тобто такі, які не залежать від будь-якого стороннього впливу або примусу.

Суд враховує, що судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Так, підстав для призначення заявленої експертизи в межах розгляду даної справи, суд не вбачає, з огляду на межі заявлених позовних вимог, предмету позову та предмету доказування.

Так, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам відповідно до статті 215 ЦК необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК тощо).

Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду.

Статтею 204 ЦПК України встановлено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

А згідно ч.1 ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, у забезпеченні чи витребуванні яких суд яких і має сприяти стороні провадження.

Предметом розгляду вказаної справи є питання заборгованості по договору позики (розписки), а не питання недійсності вказаного договору позики, оскільки відповідний зустрічний позов відповідачем заявлено не було.

З огляду на викладене, відповідачем не наведені обґрунтування доцільності призначення комплексної судової психологічно-почеркознавчої експертизи, оскільки заявлена у клопотанні психолого-почеркознавча експертиза не є обов`язковою для проведення та не встановлено сукупності умов для призначення відповідної експертизи.

За таких обставин, в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,12, 103, 260,261, 353 ЦПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання відповідача про призначення комплексної судово почеркознавчої психологічної експертизи- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ФЕТІСОВА