Справа № 361/1798/19
Провадження № 2-п/361/44/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року задоволено частково позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» за кредитним договором № б/н від 29 серпня 2011 року заборгованість за тілом кредиту 54 347,59 грн, за простроченим тілом кредиту 6 915,76 грн, і неустойку у вигляді штрафу 3 563,17 грн, всього 64 826,52 грн та судові витрати 1 306,28 грн, всього 66 132,80 грн.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Шоломіцький І.В. через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, просив поновити пропущений строк на подання цієї заяви. В обґрунтування зазначає, що копію заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року отримано 22 липня 2025 року у приміщенні суду.

Відповідач під час судового розгляду присутнім не був, відтак не мав можливості надати свої пояснення та заперечувати проти позовних вимог позивача, що вказує на наявність підстав для перегляду заочного рішення.

Проти позовних вимог заперечує, виходячи з наступного. З наданих позивачем матеріалів вбачається, що відповідач підписав анкету-заяву, яка містить друкований текст згідно з якого підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг.

Проте, позивачем не надано доказів того, що відповідача як споживача банківських послуг до укладення Договору було дійсно ознайомлено з конкретною редакцією Умов та правил надання банківських послуг та Тарифами банку, з якими відповідач погодився.

Наданий позивачем Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в Банку не містять підпису відповідача, а також відомостей про те, що на дату підписання анкети-заяви для відповідача були запропоновані саме такі умови, що викладені у вказаних документах, та що відповідач з ними ознайомився та прийняв їх.

Окрім цього, в заочному рішенні вказано, що заборгованість за тілом кредиту складає 54 347,59 грн, а за простроченим тілом кредиту 6 915,76 грн, такий розрахунок є безпідставним та незрозумілим, суперечить умовам анкети-заяви згідно якої кредитний ліміт становить 5 000 грн.

Представлена банком анкета-заява не містить відомостей про досягнення згоди з усіх істотних умов договору, зокрема, у цьому документі сторонами не погоджено умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру.

Отже, позовні вимоги позивача про стягнення заборгованості за кредитним договором є необґрунтованими та безпідставними.

Представником позивача АТ КБ «Приват Банк» Кіріченком В.М. через систему «Електронний суд» подано відзив на заяву про перегляд заочного рішення із запереченнями проти її задоволення. В обґрунтування зазначає, що виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Відповідачем не надано належних доказів не укладення кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов`язань за договором. Відповідач не надав жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення. Всі твердження відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення. Крім того, не надано належних доказів необхідних для скасування заочного рішення суду.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 вересня 2025 року прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та призначити судове засідання 22 жовтня 2025 року о 12 год 00 хв.

Розгляд заяви 22 жовтня 2025 року не відбувся у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючої судді та призначений 12 грудня 2025 року о 12 год. 15 хв.

Про дату, час та місце проведення судового засідання учасники справи повідомлялись належним чином, однак в судове засідання не з`явились, що не є перешкодою для розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

За наведених обставин, суд визнав можливим розглядати заяву про перегляд заочного рішення за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу, за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи № 361/1798/19, заяву про перегляд заочного рішення суд дійшов наступного висновку.

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року задоволено частково позов АТ КБ «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приват Банк» за кредитним договором № б/н від 29 серпня 2011 року заборгованість за тілом кредиту 54 347,59 грн, за простроченим тілом кредиту 6 915,76 грн, неустойку у вигляді штрафу 3 563,17 грн, всього 64 826,52 грн та судові витрати 1 306,28 грн, всього 66 132,80 грн.

Докази отримання відповідачем заочного рішення в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Приписами статті 126 ЦПК України наслідки пропущення процесуальних строків право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення у даній справі ухвалено судом 25 червня 2019 року.

Із заявою про поновлення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_1 звернувся 22 липня 2025 року, тобто з пропуском строку, передбаченого вимогами ст. 284 ЦПК України.

Враховуючи, що докази отримання відповідачем заочного рішення суду в матеріалах справи відсутні, суд вважає за можливе поновити строк на звернення з заявою про перегляд заочного рішення у справі.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Судом встановлено, що при відкритті провадження у справі, суд, на виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, отримав відповідь № 1-11/533 від 29 березня 2019 року з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Центру обслуговування «Прозорий офіс» Броварської міської ради Київської області, відповідно до якої зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. У матеріалах справи містяться конверти, адресовані відповідачу, які повернулись до суду за закінченням встановленого строку зберігання.

З цього приводу необхідно звернути увагу на постанову Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 13 травня 2024 року у справі №755/4829/23, у якій зазначено, суд зробив правильний висновок, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими відправленнями, які повернулися до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням учасника справи. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Крім того, звертаючи із заявою про перегляд заочного рішення, представником відповідача вказано зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 аналогічне отриманому судом на виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Відтак, заявник в заяві про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України, не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення заочного рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, відтак відсутні законні підстави для скасування заочного рішення, отже у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 126, 127, 284, 285, 287, 288 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року у справі № 361/1798/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Н.М. Гізатуліна