Провадження № 2-с/635/109/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Якішина О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 635/10070/25 за заявою ПАТ «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,

В С Т А Н О В И В :

16.12.2025 року до Харківського районного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 635/10070/25 за заявою ПАТ «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію.

В обґрунтування заяви посилається на те, що вона не має можливості сплатити борг, оскільки не працює, має двох неповнолітніх дітей. Від сплати боргу не відмовляється, згодна сплачувати заборгованість частинами.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає поверненню боржнику без розгляду з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 02.12.2025 року Харківський районний суд Харківської області у справі №635/10070/25 видав судовий наказ за заявою ПАТ «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

16.12.2025 року заявник звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу, тобто в межах передбаченого законом строку.

Відповідно до ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» № 14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Боржник, в порушення вимог п.5 ч.3 ст. 170 ЦПК України у своїй заяві про скасування судового наказу не зазначила про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Навпаки, не оспорювала вимог стягувача, а наказ просила скасувати лише з підстав неможливості сплатити заборгованість.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 підлягає поверненню боржнику як така, що неналежно оформлена.

Одночасно суд звертає увагу боржника на положення ст.173 ЦПК України, відповідно до якої суд може відстрочити або розстрочити виконання судового наказу в порядку, встановленому статтями 432, 435 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-171, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 635/10070/25 за заявою ПАТ «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію повернути боржнику без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Якішина