ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про призначення експертизи

18 грудня 2025 року м. Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Анапріюк С.П.,

за участю секретаря Куценко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції клопотання ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 381/5983/25 за позовом ОСОБА_1 до Державної іпотечної установи, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_2 , про визнання договору поруки недійсним,

встановив:

У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з цим позовом.

Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 27 жовтня 2025 року відкрив провадження у справі та призначив її до судового розгляду в порядку загального позовного провадження на 26.11.2025

26.11.2025 через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цій справі.

В обґрунтування клопотання позивач зазначає про те, що оскільки відповідач не надає оригінал договору поруки, тому достовірність тексту наданої відповідачем копії із ксерокопії договору поруки не встановлена. Позивач вважає сумнівним та спірним наявність підпису на копії договору поруки під графою з вказаним його прізвищем, ім`ям та по батькові із даними про реєстраційний номер облікової картки платника податків іншої особи.

Зазначає, що вважає необґрунтованими та спірними доводи відповідача про наявність у нього як солідарного боржника зобов`язань та вказує на відсутність у відповідача права на солідарне стягнення боргу.

У зв`язку із цим позивач просить призначити почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити питання: чи виконаний особисто ОСОБА_1 підпис у договорі поруки, укладеному 14 лютого 2008 року між Відкритим акціонерним товариством Комерційний банк «Надра» (, адреса 04053, м. Київ, вул. Артема‚ буд.15) та ОСОБА_1 ?

Позивач у судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю у нього представника, який може прибути у судове засідання, неможливістю самостійно реалізувати свої процесуальні права, а також у зв`язку із технічною помилкою щодо дати судового засідання. Також висловив прохання про розгляд його клопотання про призначення у справі експертизи.

Суд ухвалою, яка занесена до протоколу судового засідання, визнав неповажними причини повторної неявки позивача у судове засідання, а також з огляду на наявні у матеріалах справи докази про його належне повідомлення про місце, день та час розгляду справи постановив здійснювати підготовчий розгляд за його відсутності.

Суд врахував, що позивач має зареєстрований кабінет у підсистемі «Електронний суд», до якого 26.11.2025 доставлена судова повістка про виклик у судове засідання на 18.12.2025.

Представник відповідача адвокат Єрохін О.П. у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання позивача про призначення експертизи у справі, оскільки під час розгляду у Фастівському міськрайонному суді Київської області справи №381/26/25 позивач, який був відповідачем у вказаній справі, під фіксацію у судовому засіданні повідомив та на запитання суду і представника позивача ствердно відповів про те, що він особисто підписав цей договір поруки. Крім цього, представник відповідача просив суд врахувати, що в межах розгляду цієї справи суд витребовував оригінал договору поруки, проте Державна іпотечна установа повідомила суду про те, що не має можливості надати цей документ до суду з причини його відсутності у неї, цей договір до установи не передавався. Також зауважив, що у межах розгляду справи №381/26/25 суд встановив суму заборгованості, яка підлягає стягненню, а тому відсутні підстави для призначення експертизи. Представник відповідача вважає, що позивач у межах розгляду цієї справи фактично намагається переглянути результат вирішення справи №381/26/25.

На запитання суду стосовно того чи звертався особисто позивач до відповідача з метою самостійного отримання оригіналу договору поруки представник відповідача заперечив.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 182 ЦПК України, клопотання про призначення експертизи та витребування доказів є заявою з процесуальних питань.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені ст. 183. Згідно із п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-які заява, клопотання, заперечення, крім іншого, повинні містити інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Частиною другою статті 116 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що одним із способів забезпечення судом доказів у справі є призначення експертизи.

Отже, на звернення до суду з клопотанням про призначення експертизи поширюються вимоги ст. 83 та 84 ЦПК України, які регулюють питання подання до суду доказів та їх витребування судом.

Згідно із ч. 2, 3 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно із ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другійта третійстатті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Водночас суд враховує таке.

Однією з основних засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розумність строків розгляду справи є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, та про що неодноразово вказував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях, здійснюючи тлумачення Конвенції, неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до правосуддя, закріплене у ст. 6 Конвенції, не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути розумний ступінь пропорційності між застосованими засобами та поставленою метою (рішення від 21.12.2010 у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», рішення від 28.05.1985 у справі «Ашінгдейн проти Великої Британії», рішення від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України»).

Вирішення питання щодо поновлення строку процесуального строку перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для такого поновлення.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципам рівності сторін та юридичної визначеності (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п. 53 рішення ЄСПЛ від 29.10.2015 у справі «Устименко проти України»).

Чинне процесуальне законодавство гарантує справедливий судовий розгляд не тільки позивачу, а й іншій стороні ? відповідачу, у тому числі під час вирішення питання про поновлення строків для вчинення процесуальних дій.

Аналогічні висновки сформовані Верховним Судом та є сталими у правозастосовній практиці.

Отже, цивільно-процесуальний закон детально регламентує строки вчинення учасниками судового процесу процесуальних дій. Така деталізація покликана мінімізувати можливі випадки зловживання учасниками процесу процесуальними правами.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Повертаючись до обставин справи, яка розглядається, зі змісту поданого до суду позову і доданих до нього матеріалів суд встановив, що позивач не зазначав та письмово не повідомляв про те, який доказ не може бути ним поданий у встановлений законом строк (разом з поданням позовної заяви) з об`єктивних причин; зі змісту клопотання про призначення експертизи суд встановив, що позивач не просить суд про поновлення процесуального строку для звернення до суду із цим клопотанням.

Позивач не надав суду докази існування обставин та поважних причин, які об`єктивно перешкоджали йому звернутися до суду з клопотанням про призначення експертизи під час подання позову до суду. Також позивач не зазначив про існування поважних причин, які об`єктивно унеможливили звернення до суду з цим клопотанням у встановлений процесуальним законом строк.

Крім цього, у поданому до суду клопотанні позивач просить витребувати у відповідача оригінал спірного договору поруки.

Проте на порушення ч. 2 ст. 84 ЦПК України позивач не зазначив підстави, з яких випливає, що відповідач має цей доказ, а також про вжиті ним заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Водночас суд враховує повідомлену у судовому засіданні представником відповідача інформацію про те, що у межах розгляду справи №381/26/25 Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 06 березня 2025 року витребував у Державної іпотечної установи оригінал договору поруки від 14 лютого 2008 року.

На виконання вказаної ухвали Державна іпотечна установа повідомила суд про те, що цей договір переданий їй від первісного кредитора в копії, на підтвердження чого надала акт прийому-передачі документів від 11 червня 2020 року.

Вказані обставини також підтверджуються змістом судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду справи №381/26/25, яке суд дослідив у автоматизованій системі ЄДРСР.

З огляду на вказане суд дійшов висновку про те, що це клопотання заявлене позивачем із пропуском встановленого законом строку та з порушенням приписів ст. 83, ч. 2 ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено він встановлюється судом.

Оскільки позивач не обґрунтував неможливість подання цього клопотання у встановлений строк з причин, що не залежали від нього, тому суд вважає наявними правові підстави для залишення його без задоволення, відповідно до приписів ч. 1 ст. 84 ЦПК України.

Керуючись ст. 222, 258-260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 22.12.2025.

Суддя Сніжана АНАПРІЮК