Єдиний унікальний номер 725/5478/25
Номер провадження 2/725/1743/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2025 Чернівецький районний суд міста Чернівців в складі:

головуючого судді Стоцька Л. А.

секретаря судових засідань Соболевської А.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції)

представника відповідача Бацей Т. М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів,-

ВСТАНОВИВ:

Предстаник позивача звернулась до Чернівецького районного суду міста Чернівців із позом до відповідача про захист прав споживачів.

В обгрунтування позову зазначила, що позивач є особою похилого віку, впродовж певного терміну була клієнтом АТ КБ «Приватбанк», рахунок НОМЕР_1 , картка № НОМЕР_2 . Однак, 02 липня 2022 року стала жертвою шахрайства, внаслідок чого їй заподіяно шкоду в розмірі не менш як 14 000 грн. за наступних обставин.

02 липня 2022 року у суботу приблизно о 11 год. 30 хв. позивачу зателефонувала з номера оператора мобільного зв`язку невідома особа, яка представилась працівником Приватбанку і повідомила, що банком проводяться дії щодо захисту вкладів під час дії воєнного стану, нібито з цією метою запропонувала терміново надати особисті дані своєї банківської картки. Позивач, довірившись цій особі, через стрес та хвилювання, повідомила дані картки, на якій залишалися 3949, 78 грн. Усвідомивши факт шахрайства, позивач через декілька годин цього ж дня - 02.07.2022 повідомила про вчинене відносно неї кримінальне правопорушення на контактний номер телефона відповідачу і черговому ГУ НП України в Чернівецькій області.

04.07.2022 у понеділок - позивач подала заяву про вчинене шахрайство до поліції особисто. Під час звернення до відповідача отримала інформацію про те, що на її ім`я 02.07.2022 невідомими особами відкрито кредитну карту № НОМЕР_3 , на яку з вищевказаної картки для виплат перераховано всю суму - 3949, 78 грн.; збільшено ліміт до 10000 грн. і одночасно незаконно знято 13933, 78 грн.

Відповідач відмовився у позасудовому порядку визнавати свою відповідальність і впродовж 2022 року нараховував відсотки за нібито використання позивачем кредитного ліміту. Тому позивач була вимушена позичити гроші у родичів та передати відповідачу для зупинення незаконних нарахувань, що завдало додатково моральну та матеріальну шкоду.

Позивач стверджує, що будь - яких розпоряджень відповідачу для проведення банківських операцій 02.07.2022 не надавала, зокрема на відкриття кредитного рахунку та збільшення ліміту, щодо перерахування грошових коштів у сумі 13933, 78 грн., не знімала цю суму або будь -яку суму 2 липня 2022 року, тому вважає незаконними і несправедливими вимоги відповідача в подальшому про повернення цієї суму та сплати відсотків за нібито користування кредитним лімітом.

Рішення суду для проведення такого списання грошових коштів судами України з рахунку позивача не приймалося. Інші підстави для перерахування коштів, встановлені законом чи договором між сторонами на момент проведення їх списання були відсутні.

Просила визнати незаконними, без згоди ОСОБА_1 , банківські операції 2 липня 2022 року, зокрема відкриття кредитної картки НОМЕР_3 , збільшення кредитного ліміту, внаслідок чого незаконного списання 13933, 78 грн. 3. Стягнути з Акціонерного Товариства Комерційний банк «Приватбанк» (юридична адреса - 01001 м. Київ, вулиця Грушевського, 1д, ) на користь ОСОБА_1 , код НОМЕР_4 - суму вкрадених коштів 13933, 78 грн. та списані відсотки.

У поданому відзиві представник відповідача позовні вимоги не підтримав, просив відмовити у задоволенні позову, зазначивши наступне.

Так, 21.07.2017 року позивачем підписано Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, де контактним телефоном визначено НОМЕР_7 та вказано про електронний або інший аналог власноручного підпису. 28.01.2020 року ОСОБА_1 підписала Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг. Згідно даної заяви ОСОБА_1 діє на підставі власного волевиявлення, згідно ст. 634 Цивільного кодексу України приєднується до розділів «Загальні положення», «Кредитні картки», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка» Умов та Правил надання банківських АТ КБ "ПРИВАТБАНК" (далі - Договір), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms. Відповідно до п. 2.1.1.7.1. Банк надаває Клієнту інформацію про поточний розмір його заборгованості,розмір суми кредиту, повернутої Банку, надавати виписку з рахунку щодо погашення заборгованості у програмному комплексі «Приват24». Розділ 2.1.1.3. визначає порядок повернення кредиту: погашення кредиту та процентів здійснюється Клієнтом щомісяця в певному порядку- клієнт доручає Банку здійснювати списання грошей з його рахунку, в тому числі за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1 числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань (здійснювати договірне списання).

03.06.2021 року позивач підписала з Відповідачем Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, де визначено, що ОСОБА_1 діє на підставі власного волевиявлення, згідно зі статтею 634 Цивільного кодексу України, підписанням цієї Заяви приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою.» Умов та Правил надання банківських послуг Банку (далі - Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка (далі - Договір), приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Визначено максимально можливу суму ліміту для картки "Універсальна" - 50000 грн. та 75 000 грн.(п.1.2. Договору), визначено порядок повернення кредиту (1.4 Договору).

20.12.2021 р. ОСОБА_1 уклала з Відповідачем Заяву про відкриття Поточного рахунку та приєднання до Умов та Правил надання послуги Картка для виплат "Є підтримка", який підписаний ОТП паролем зі сторони позивача. Позивач була і є активним користувачем системи дистанційного обслуговування Приват 24 за логіном (фінансовий номер телефону) НОМЕР_7 до та на час спірних операцій.

Картковий рахунок НОМЕР_3 відкрито 02.07.2022 р. о 11:48:01 в особистому акаунті Приват 24 клієнтки ОСОБА_1 . Ця операція є перевипуском карткового рахунку НОМЕР_2 клієнтки про який йде мова в позовній заяві.

Кредитний ліміт в розмірі 14000 грн. встановлено на дану карту 02.07.2022 р. о 11:48:01 при відкритті карти в додатку Приват 24. Згідно виписки по картковому рахунку НОМЕР_3 , 02.07.2022 р. відбулася одна транзакція: - о 12:12 списання грошових коштів в сумі 9984 грн. Списання проведено стороннім інтернет ресурсом IPAY.UA p2p. Операція на списання коштів проведена з ручним вводом номеру картки, введенням cvv-коду та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82) в системі безконтактних платежів Google Pay. За даними ПК Token, токенізація карти відбулась 02.07.2022 р. о 09:11 (особливість ПК різниця в мінус дві години, Додаток 13 - витяг з ПК Token, токенізація карти відбулась 02.07.2022 р. о 09:11 на 2 аркушах. Встановити будь які сервісні повідомлення для клієнтки не виявляється можливим - глибина пошуку понад один рік. За даними ПК зелена адмінка, 02.07.2022 р. змін облікового запису клієнтки не відбувалось в день спірної операції. За даними ПК "зелена адмінка" в період з 25.06.24 по 09.07.22 р. зафіксовано наступні "рухи " в обліковому запису Приват 24 позивачки. 02.07.2024 р. о 22:56 блокування облікового запису оператором банку після повідомлення ОСОБА_1 .

Надалі операції здійснювалися самою позивачкою: 04.07.2024 р. о 10:23 зміна паролю облікового запису за допомогою карткового рахунку НОМЕР_5 (введення коректних даних за картковим рахунком), 06.07.2024 р. о 10:49 зміна паролю облікового запису за допомогою карткового рахунку НОМЕР_5 .

Картковий рахунок НОМЕР_5 відкрито 22.09.2020 р. клієнткою ОСОБА_1 особисто з фізичною присутністю у відділенні (додатки 16, 17 витяги з ПК відкриття картки НОМЕР_5 від 22.09.2020 р. клієнткою ОСОБА_1 особисто з фізичною присутністю у відділенні, фото ОСОБА_1 з карткою НОМЕР_5 від 22.09.2020р.). Будь які заяви про несанкціоноване відкриття, крадіжку, втрату по даному картковому рахунку від клієнтки до банку відсутні.

Також, для входу в акаунт Приват24 необхідно володіти інформацією щодо фінансового номеру телефону (логін) та паролю входу в Приват24 клієнта, тобто особа, яка здійснювала вхід в акаунт Приват24 повністю володіла такими даними.

При проведенні операції (вхід в Приват 24), яку позивачка ОСОБА_1 вважає спірною, що проведена 02.07.2022 року всі дії в акаунті Приват 24 позивачки здійснювалися з її фінансового телефону userLogin/":/" НОМЕР_6 / в дату 02.07.2022р. з девайсу - Model SM-A107F|samsung.

Так, за даними ПК MOBKER, 02.07.2022 р. входів до Приват 24 клієнтки з нетипового пристрою не зафіксовано Типовим для клієнтки є SM-A107F|samsung андроід 11, imei 08се8b624042a61c (додаток 18 -витяг з ПК входи в Пр 24 тільки з типового пристрою), в тому числі і на момент проведення даної службової перевірки пристрій не змінився у позивача (додаток 19 Додаток 19 типовий пристрій на час перевірки).

Геопозиція пристрою з якого відбулися входи 02.07.2024 р. відповідає АДРЕСА_1 , що в свою чергу співпадає з фактичною адресою клієнтки згідно ЄКБ.

За даними ПК MOBKER за період тиждень до події і тиждень після (25.06 - 09.07.2022 р.) входів з нетипового для клієнтки пристрою не зафіксовані.

За даними ПК FINNUM 02.07.2022 р. змін фінансового номеру клієнтки не відбувалось. Змін пін коду за картковими рахунками клієнтки в період даної події не зафіксовано. Будь які заяви про втрату, крадіжку, несанкціонований перевипуск сім карти фінансового номеру телефону від клієнтки ОСОБА_1 до Банку - відсутні.

Щодо отримувача списаних коштів в ході перевірки встановлено, що отримувачами грошових коштів є сторонній інтернет ресурс IPAY.UA p2p, термінал C0146982 (додаток 25), власник Райфайзен банк (додаток 26), отримувачів коштів не встановлено.

Третіх осіб, які можуть бути причетними до транзакцій які клієнтка не визнає, в ході даної службової перевірки не встановлено.

Клієнтка ОСОБА_1 звернулась на гарячу лінію Банку 02.07.2022 р. о 22:57, в ПК банку зафіксовано наступне -"Клієнт не проводив операцію. Судячи з діалогу з клієнтом в нього було спілкування по вказаному номеру з шахраєм який представився співробітником банку." Запис телефонної розмови за 02.07.2022 р. (і в наступні дати до кінця місяця) в ПК VRS відсутній, що свідчить про звернення клієнтки по каналу онлайн допомоги в чаті Приват 24. Зважаючи на те що глибина пошуку понад один рік - сервісні повідомлення які отримувала клієнтка під час звернення не встановлені.

04.07.2022 10:19:58 клієнтка відвідала (додаток 28 витяг з ПК відвідування позивачем відділення) відділення Банку, де отримала виписку (дана виписка подана позивачкою до позову) по картковому рахунку, який став фігурантом операції за 02.07.2022 року.

08.08.2022 09:44:25 позивачка відвідала відділення Банку, де надала письмову заяву з вимогою надати їй подробиці по операції,яку вона рахує спірною (заява додана до позовної заяви). На дану заяву клієнтці була надана відповідь Банку (додаток 29 ).

ПриватБанк не є стороною кримінального провадження №0000170 про яке вказує позивач у позові. Однак, згідно даних, які наявні у Відповідача по клієнтці ОСОБА_1 03.11.2022. було проведено виїмку документів дізнавачем ОСОБА_4 ( додаток 30 протокол вилучення, додаток 31 витяг з ПК опис вилучених документів).

При проведенні перевірки працівники служби безпеки Відповідача спілкувалися з позивачем (аудіозапис розмови додаєтся - додаток 32) В ході розмови ОСОБА_1 повідомила що до неї телефонував невідомий чоловік, який представився працівником банку і для того щоб зберегти грошові кошти клієнтки пропонував надавати йому певну інформацію і виконувати певні дії. Клієнтка надала номер свого карткового рахунку, відмовилась від підвищення кредитного ліміту. На запитання про повідомлення невідомому пін коду або паролю від Приват 24 відповіла що таких даних не надавала. Але подробиці свого спілкування з невідомим не пам`ятає, що саме крім номеру карткового рахунку повідомляла конкретизувати не може бо вже забула. Рахує що невідомий і без неї все знав для зняття коштів з її карткового рахунку. Зникнення коштів виявила на наступний день коли перевірила баланс у банкоматі (в неділю). А в понеділок вже звернулась у відділення і до правоохоронних органів з приводу шахрайства.

Як слідує з перевірки підозрілих переглядів відомостей щодо карткових рахунків, особистих даних, входів в акаунт Приват24 клієнтки ОСОБА_1 , співробітниками ПриватБанку - не зафіксовано.

Порушень вимог платіжних систем під час здійснення операцій, які клієнт вважає неналежними - не встановлено.

Збоїв, несправностей, помилок в роботі програмних та апаратних комплексів, які могли б призвести до несанкціонованого втручання інших осіб в їх роботу та здійснення внаслідок цього несанкціонованих клієнткою ОСОБА_1 , платіжних операцій - не виявлено.

Всі оспорювані операції проведені з автентифікацією платіжного інструменту і його держателя.

Здійснення оспорюваної позивачем операції здійснено з застосуванням процедури посиленої автентифікації (логін, пароль ,ОТП пароль), за безпосередньої участі ОСОБА_1 та підтверджено її діями, а саме:

1. Вхід в додаток Приват 24 клієнтки було здійснено із типового для клієнтки пристрою SM-A107F|samsung, який знаходився за фактичною адресою клієнтки згідно ЄКБ (АДРЕСА_1), пароль до ПРиват 24 не змінювався, зміни облікового запису відсутні.

2. Випуск карткового рахунку НОМЕР_3 , збільшення кредитного ліміту по даній карті відбулись в особистому акаунті Приват 24 ОСОБА_1 , вхід в який відбувся після введення правильного паролю до додатка клієнткою ОСОБА_1 , встановленому на особистому пристрої SM-A107F|samsung, договір від 02.07.2022 р. підписаною з допомогою ОТП пароля.

3. Операція на списання коштів проведена з ручним вводом номеру картки (Posentrey mode-12), введенням cvv-коду (Resp code-1) та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82) в системі безконтактних платежів Google Pay. Дані дії могла здійснити тільки клієнтка, яка володіла вищепереліченими даними, або особа якій ці дані були повідомлені (з невідомих причин) клієнткою ОСОБА_1 . Кожна операція в банку захищена багаторівневою системою безпеки, яка вимагає обов`язкової ідентифікації та аутентифікації клієнта.

Зазначила, що банком надається інформація - додатки до відзиву- витяги з ПК, що зареєстрована програмними комплексами, та її зміст не може залежати від волевиявлення позивача, оскільки позивачем не надані факти або докази втручання працівниками банку або третіми особами у міжнародні платіжні системи та програмне забезпечення банку, що здійснює розрахунки та сертифіковане міжнародними платіжними системами Visa та Mastercard, а також відповідає сучасним вимогам міжнародних стандартів безпеки даних.

Щодо твердження про те що - "02.07.2022 невідомими особами відкрито кредитну карту № НОМЕР_3 , на яку з картки НОМЕР_2 для виплат перераховано всю суму - 3949, 78 грн.; збільшено ліміт до 10000 грн. і одночасно незаконно знято 13933, 78 грн." Це твердження не відповідає дійсності, так як з виписки, яка надана самим позивачем до позову і яку було надано клієнту 04.07.2022 р. у відділенні Банку, слідує, що на момент перевипуску попереднього карткового рахунку НОМЕР_2 , заборгованість ОСОБА_1 перед Відповідачем по використанню кредитного ліміту складала на 01.07.2022 р. 3949,78 грн. Ця заборгованість була автоматично перенесена на новий картковий рахунок НОМЕР_3 . Після списання грошових коштів про які йде в позовній заяві, в сумі 9600 грн., загальна заборгованість ОСОБА_1 по кредитному ліміту склала 13933,78 грн. Таким чином витрати позивача ОСОБА_1 по картці складають 9600 грн.

В судовому засіданні представник позивача підтримала поданий позов та просила його задовольнити, з підстав викладених у позові.

Відповідач надала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, врахувати при винесенні рішення доводи викладені у відзиві, її позицію, висловлену у судових засіданнях.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 8 Конституції України визнається і діє принцип верховенства права. Конституція має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України та повинні відповідати їй. Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України (ч. 1 ст. 9 Конституції України).

Згідно ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Судом встановлено, що 21.07.2017 року ОСОБА_1 підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, де контактним телефоном визначено НОМЕР_7 та вказано про електронний або інший аналог власноручного підпису.

28.01.2020 року ОСОБА_1 підписала Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, відповідно до якої ОСОБА_1 діє на підставі власного волевиявлення, згідно ст. 634 Цивільного кодексу України приєднується до розділів «Загальні положення», «Кредитні картки», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка» Умов та Правил надання банківських АТ КБ "ПРИВАТБАНК" (далі - Договір), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms. Відповідно до п. 2.1.1.7.1. Банк надаває Клієнту інформацію про поточний розмір його заборгованості,розмір суми кредиту, повернутої Банку, надавати виписку з рахунку щодо погашення заборгованості у програмному комплексі «Приват24». Розділ 2.1.1.3. визначає порядок повернення кредиту: погашення кредиту та процентів здійснюється Клієнтом щомісяця в певному порядку- клієнт доручає Банку здійснювати списання грошей з його рахунку, в тому числі за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1 числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань (здійснювати договірне списання).

При цьому, якщо до 25 числа (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, Клієнт самостійно не здійснить платіж в готівковій або безготівковій формі у розмірі Мінімального платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, Клієнт доручає Банку при настанні термінів платежів здійснювати списання грошей у валюті кредитного ліміту з усіх рахунків Клієнта, відкритих в Банку, та рахунків, що будуть відкриті Клієнтом Банку в майбутньому, в розмірі заборгованості, яка підлягає сплаті Банку за цим Договором (здійснювати договірне списання). В разі несплати Мінімального платежу до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання Клієнта вважаються простроченими. Пунтк 2.1.1.3.4. визначає порядок черговості погашення заборгованості за кредитом, у разі недостатності суми здійсненого платежу для виконання зобов`язання за Договором у повному обсязі. (а.с 80-84).

03.06.2021 року позивач підписала з Відповідачем Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг. Визначено максимально можливу суму ліміту для картки "Універсальна" - 50000 грн. та 75 000 грн.(п.1.2. Договору), визначено порядок повернення кредиту (1.4 Договору) (а.с.69-79).

20.12.2021 р. ОСОБА_1 уклала з Відповідачем Заяву про відкриття Поточного рахунку та приєднання до Умов та Правил надання послуги Картка для виплат "Є підтримка", який підписаний ОТП паролем зі сторони позивача. Пункт 20 визначає, що ОСОБА_1 підтверджує, що ознайомлена з Умовами та Правилами надання банківських послуг, які розміщено на сайті https://privatbank.ua/terms.

02.07.2022 ОСОБА_1 підписаний Паспорт споживчого кредиту. (а.с.99-103).

Картковий рахунок НОМЕР_3 відкрито 02.07.2022 р. о 11:48:01 в особистому акаунті Приват 24 клієнтки ОСОБА_1 . Ця операція є перевипуском карткового рахунку НОМЕР_2 клієнтки про який йде мова в позовній заяві.

" Порядок використання та згоду Сторін щодо використання ОТП паролю в якості простого електронного підпису погоджено в Заяві про приєднання та в Анкеті. Відповідно до п.3 цієї Заяви було погоджено Угоду про використання простого електронного підпису "«Банк та Клієнт (далі разом іменовані «Сторони») узгодили при наданні Банком будь-яких послуг Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Клієнта: OTP- пароль, QR-код, кнопки«Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де Клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Клієнт надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені Сторонами вище."

Кредитний ліміт в розмірі 14000 грн. встановлено на дану карту 02.07.2022 р. о 11:48:01 при відкритті карти в додатку Приват 24.

Згідно виписки по картковому рахунку НОМЕР_3 , 02.07.2022 р. відбулася одна транзакція:

- о 12:12 списання грошових коштів в сумі 9984 грн.

Списання проведено стороннім інтернет ресурсом IPAY.UA p2p.

Операція на списання коштів проведена з ручним вводом номеру картки, введенням cvv-коду та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82) в системі безконтактних платежів Google Pay. За даними ПК Token, токенізація карти відбулась 02.07.2022 р. о 09:11 (особливість ПК різниця в мінус дві години, Додаток 13 - витяг з ПК Token, токенізація карти відбулась 02.07.2022 р. о 09:11 на 2 аркушах. (А.С. 107-

За даними ПК зелена адмінка, 02.07.2022 р. змін облікового запису клієнтки не відбувалось в день спірної операції.

За даними ПК "зелена адмінка" в період з 25.06.24 по 09.07.22 р. зафіксовано наступні "рухи " в обліковому запису Приват 24 позивачки.

02.07.2024 р. о 22:56 блокування облікового запису оператором банку після повідомлення ОСОБА_1 .

Надалі операції здійснювалися самою позивачкою:

04.07.2024 р. о 10:23 зміна паролю облікового запису за допомогою карткового рахунку НОМЕР_5 (введення коректних даних за картковим рахунком), 06.07.2024 р. о 10:49 зміна паролю облікового запису за допомогою карткового рахунку НОМЕР_5 .

Картковий рахунок НОМЕР_5 відкрито 22.09.2020 р. клієнткою ОСОБА_1 особисто з фізичною присутністю у відділенні (додатки 16, 17 витяги з ПК відкриття картки НОМЕР_5 від 22.09.2020 р. клієнткою ОСОБА_1 особисто з фізичною присутністю у відділенні, фото ОСОБА_3 з карткою НОМЕР_5 від 22.09.2020р.). Будь які заяви про несанкціоноване відкриття, крадіжку, втрату по даному картковому рахунку від клієнтки до банку відсутні.

Також, для входу в акаунт Приват24 необхідно володіти інформацією щодо фінансового номеру телефону (логін) та паролю входу в Приват24 клієнта, тобто особа, яка здійснювала вхід в акаунт Приват24 повністю володіла такими даними.

При проведенні операції (вхід в Приват 24), яку позивачка ОСОБА_1 вважає спірною, що проведена 02.07.2022 року всі дії в акаунті Приват 24 позивачки здійснювалися з її фінансового телефону userLogin/":/" НОМЕР_6 / в дату 02.07.2022р. з девайсу - Model SM-A107F|samsung.

Так, за даними ПК MOBKER, 02.07.2022 р. входів до Приват 24 клієнтки з нетипового пристрою не зафіксовано Типовим для клієнтки є SM-A107F|samsung андроід 11, imei 08се8b624042a61c (додаток 18 -витяг з ПК входи в Пр 24 тільки з типового пристрою), в тому числі і на момент проведення даної службової перевірки пристрій не змінився у позивача (додаток 19 Додаток 19 типовий пристрій на час перевірки).

Геопозиція пристрою з якого відбулися входи 02.07.2024 р. відповідає АДРЕСА_1 , що в свою чергу співпадає з фактичною адресою клієнтки згідно ЄКБ.

За даними ПК MOBKER за період тиждень до події і тиждень після (25.06 - 09.07.2022 р.) входів з нетипового для клієнтки пристрою не зафіксовані.

За даними ПК FINNUM 02.07.2022 р. змін фінансового номеру клієнтки не відбувалось. Змін пін коду за картковими рахунками клієнтки в період даної події не зафіксовано. Будь які заяви про втрату, крадіжку, несанкціонований перевипуск сім карти фінансового номеру телефону від клієнтки ОСОБА_1 до Банку - відсутні.

Щодо отримувача списаних коштів в ході перевірки встановлено, що отримувачами грошових коштів є сторонній інтернет ресурс IPAY.UA p2p, термінал C0146982 (додаток 25), власник Райфайзен банк (додаток 26), отримувачів коштів не встановлено.

Третіх осіб, які можуть бути причетними до транзакцій які клієнтка не визнає, в ході даної службової перевірки не встановлено.

Клієнтка ОСОБА_1 звернулась на гарячу лінію Банку 02.07.2022 р. о 22:57 (Додаток 27 на 2-х аркушах), в ПК банку зафіксовано наступне -"Клієнт не проводив операцію. Судячи з діалогу з клієнтом в нього було спілкування по вказаному номеру з шахраєм який представився співробітником банку."

Запис телефонної розмови за 02.07.2022 р. (і в наступні дати до кінця місяця) в ПК VRS відсутній, що свідчить про звернення клієнтки по каналу онлайн допомоги в чаті Приват 24. Зважаючи на те що глибина пошуку понад один рік - сервісні повідомлення які отримувала клієнтка під час звернення не встановлені.

04.07.2022 10:19:58 клієнтка відвідала (додаток 28 витяг з ПК відвідування позивачем відділення) відділення Банку, де отримала виписку (дана виписка подана позивачкою до позову) по картковому рахунку, який став фігурантом операції за 02.07.2022 року.

08.08.2022 09:44:25 позивачка відвідала відділення Банку, де надала письмову заяву з вимогою надати їй подробиці по операції,яку вона рахує спірною (заява додана до позовної заяви). На дану заяву клієнтці була надана відповідь Банку (додаток 29 ).

ПриватБанк не є стороною кримінального провадження №0000170 про яке вказує позивач у позові. Однак, згідно даних, які наявні у Відповідача по клієнтці ОСОБА_1 03.11.2022. було проведено виїмку документів дізнавачем ОСОБА_4 ( додаток 30 протокол вилучення, додаток 31 витяг з ПК опис вилучених документів).

При проведенні перевірки працівники служби безпеки Відповідача спілкувалися з позивачем (аудіозапис розмови додаєтся - додаток 32) В ході розмови ОСОБА_1 повідомила що до неї телефонував невідомий чоловік, який представився працівником банку і для того щоб зберегти грошові кошти клієнтки пропонував надавати йому певну інформацію і виконувати певні дії. Клієнтка надала номер свого карткового рахунку, відмовилась від підвищення кредитного ліміту. На запитання про повідомлення невідомому пін коду або паролю від Приват 24 відповіла що таких даних не надавала. Але подробиці свого спілкування з невідомим не пам`ятає, що саме крім номеру карткового рахунку повідомляла конкретизувати не може бо вже забула. Рахує що невідомий і без неї все знав для зняття коштів з її карткового рахунку. Зникнення коштів виявила на наступний день коли перевірила баланс у банкоматі (в неділю). А в понеділок вже звернулась у відділення і до правоохоронних органів з приводу шахрайства.

Як слідує з перевірки підозрілих переглядів відомостей щодо карткових рахунків, особистих даних, входів в акаунт Приват24 клієнтки ОСОБА_1 , співробітниками ПриватБанку - не зафіксовано.

Порушень вимог платіжних систем під час здійснення операцій, які клієнт вважає неналежними - не встановлено. Збоїв, несправностей, помилок в роботі програмних та апаратних комплексів, які могли б призвести до несанкціонованого втручання інших осіб в їх роботу та здійснення внаслідок цього несанкціонованих клієнткою ОСОБА_1 , платіжних операцій - не виявлено. Всі оспорювані операції проведені з автентифікацією платіжного інструменту і його держателя.

Здійснення оспорюваної позивачем операції здійснено з застосуванням процедури посиленої автентифікації (логін, пароль ,ОТП пароль), за безпосередньої участі ОСОБА_1 та підтверджено її діями, а саме:

1. Вхід в додаток Приват 24 клієнтки було здійснено із типового для клієнтки пристрою SM-A107F|samsung, який знаходився за фактичною адресою клієнтки згідно ЄКБ (АДРЕСА_1), пароль до ПРиват 24 не змінювався, зміни облікового запису відсутні.

2. Випуск карткового рахунку НОМЕР_3 , збільшення кредитного ліміту по даній карті відбулись в особистому акаунті Приват 24 ОСОБА_1 , вхід в який відбувся після введення правильного паролю до додатка клієнткою ОСОБА_1 , встановленому на особистому пристрої SM-A107F|samsung, договір від 02.07.2022 р. підписаною з допомогою ОТП пароля.

3. Операція на списання коштів проведена з ручним вводом номеру картки (Posentrey mode-12), введенням cvv-коду (Resp code-1) та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82) в системі безконтактних платежів Google Pay. Дані дії могла здійснити тільки клієнтка, яка володіла вищепереліченими даними, або особа якій ці дані були повідомлені (з невідомих причин) клієнткою ОСОБА_1

Згідно з частиною першою статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.

Відповідно до статті 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до чинного законодавства України Банк здійснює надання банківських послуг необмеженому колу осіб на підставі їх заяви про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг (далі Умови), які розміщуються на офіційному сайті https://privatbank.ua/terms/ у мережі Інтернет і є невід`ємною частиною договору банківського обслуговування.

AT КБ "ПриватБанк", керуючись законодавством України, публічно пропонує широкому та необмеженому колу осіб можливість отримання банківських послуг, для чого розміщує на сайті ПриватБанку за адресою: https://privatbank.ua/terms Умови та правила надання банківських послуг (далі - Умови та правила та/або Договір).

Умови та Правил надання банківських послуг, є публічно доступними і розміщенні у вільному доступі на інтернет-сайті ПРИВАТБАНК, а саме : www.privatbank.ua.

Пунктами 14.1., 14.8 та 14.12 ст. 14 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" (який діяв на момент підписання позивачем Анкет-заяв про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку) передбачено, що електронний платіжний засіб може існувати в будь-якій формі, на будь-якому носії, що дає змогу зберігати інформацію, необхідну для ініціювання електронного переказу. Банк та користувач укладають договір щодо порядку та умов використання електронного платіжного засобу. Банк перед укладенням договору зобов`язаний ознайомити користувача з умовами договору про використання електронного платіжного засобу (далі у цій статті договір), ознайомити з тарифами на обслуговування електронного платіжного засобу та правилами користування електронним платіжним засобом. Банк зобов`язаний забезпечити викладення цієї інформації в доступній формі й розмістити її в доступному для користувача місці, а також надати на його вимогу в письмовій або електронній формі.

Аналогічні інформація та порядок укладення та форма договору про надання послуг передбаченні ст.28 Закону України «Про платіжні послуги», який був чинний на час укладення оспорюваного договору, тобто на 27.06.2023 року. Загальні вимоги Національного банку до емісії/еквайрингу платіжних інструментів, що емітуються (уключаючи електронні платіжні засоби, передплачені платіжні інструменти), та здійснення розрахунків з їх використанням визначенні Положенням «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 № 164. (далі - Положення №164)

Частиною 1 пункту 136 розділу VII. Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками Положення №164, встановлено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.

Пунктом 140 вищевказаного Положення №164 встановлено, що користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача.

Аналогічна диспозиція норми права зазначена в пункті 5 ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги» (надалі-Закон №1591-IX), а саме, до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника.

Відповідно до п. 2.1.4.5.1 Умов до обов`язків клієнта належить: не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству.

Відповідно до п. 2.1.4.12.9 Умов клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в Стоп-лист Платіжною системою.

Положеннями п. 2.1.4.12.5 Умов також встановлено, що клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Згідно п. 2.1.4.5.2 Умов клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї.

Пунктом 2.1.4.12.8 Умов встановлено, у разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення операцій з Картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі.

Відповідно до п. 2.1.4.12.3 Умов банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на Картці даних.

Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних (п.1.1.10.10.9 Умов).

У відповідності до п.2.3.1.2.1 та п. 2.3.1.2.2 Умов система Приват24, в т.ч. мобільна версія, призначена для управління банківськими рахунками клієнта цілодобово в режимі реального часу через мережу Інтернет. Всі операції здійснюються на підставі Платіжних інструкцій, наданих клієнтом через систему Приват24.

Пунктом 2.3.1.2.12.2. Умов встановлено, що Банк не несе відповідальність за збереження коштів Клієнта у разі розголошення Клієнтом відомостей про логін та пароль третім особам.

Клієнт зобов`язаний не розголошувати відомості про логін та пароль третім особам (п.2.3.1.2.10.3 Умов).

Згідно п.1.1.10.10.3 Умов клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на платіжній картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки платіжної картки В Стоп-ЛИСТ платіжною системою.

Пунктом 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», встановлено, що користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: «4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції (п.п.4); негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації (п.п.5).

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, службовою перевіркою встановлено, що вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією саме позивача. При даній процедурі клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24.

Враховуючи зазначене, суд погоджується з доводами відповідача, що саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення вказаної інформації.

Таким чином, враховуючи, що спірні платіжні операції були вчинені з ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача - ініціатора переказу ОСОБА_1 , то АТ КБ «ПриватБанк» не повинен нести відповідальність за дані операції.

Відповідно до п. 4 статті 42 Закону № 1591-IX платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання.

Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути надана платником надавачу платіжних послуг платника особисто, через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції або через отримувача (п. 6 статті 42 Закону № 1591-IX).

Диспозиція норм права Закону України «Про платіжні послуги» визначає, що саме наявність вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, в наслідок чого здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі, а тому здійснені, 02.07.2022 року списання грошових коштів , є належними платіжними операціями, оскільки не спростовані позивачем належними і допустимими доказами.

Крім того, п.7 ст.42 Закону України «Про платіжні послуги» визначає, що згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути відкликана платником у будь-який час, але не пізніше настання моменту безвідкличності платіжної інструкції.

Так, 02.07.2022р. в 11:47 хв. відкрито картку, яку оспорює позивач. Кредитний ліміт піднято в 12:00 год., операцію по списанню коштів вчинено в 12 год.12 хв. В той час як звернувся до Банку Позивач лише близько 23 години ввечері 02.07.2022 року, тобто через 11 годин після спілкування з невідомою особою.

Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг в разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будьякому з доступних каналів.

Таким чином, відповідальність за збитки, яких нібито зазнала позивач, має нести винна особа, яка заволоділа такими коштами, але не Банк, який виконав розпорядження, сформоване від імені позивача на переказ коштів.

Відповідно до п. 1.6, 1.7 постанови НБУ № 22 від 21 січня 2004 року банк здійснює розрахунково-касове обслуговування своїх клієнтів на підставі відповідних договорів і своїх внутрішніх правил здійснення безготівкових розрахунків. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися коштами на власний розсуд.

Кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків (включаючи договірне списання коштів згідно з главою 6 цієї Інструкції) або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з главами 5 та 12 цієї Інструкції.

Згідно п. 1.15. постанови НБУ № 22 від 21 січня 2004 року доручення платників про списання коштів зі своїх рахунків і зарахування коштів на рахунки отримувачів банки здійснюють у термін, установлений законодавством України.

Відповідно до п. 1.19. постанови НБУ № 22 від 21 січня 2004 року Банк не несе відповідальності за достовірність змісту платіжного доручення. Усі спори, які можуть виникнути з цих питань між учасниками розрахунків, вирішуються ними відповідно до законодавства України.

Спірні питання між банками та їх клієнтами розглядаються ними відповідно до законодавства України.

Платники й отримувачі коштів здійснюють контроль за своєчасним проведенням розрахунків та розглядають претензії, що виникли, без участі банку.

Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення 83 глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Аналіз статті 1212 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку, що передбачений нею вид позадоговірних зобов`язань виникає за таких умов: 1) набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; 2) відсутність для цього правових підстав або якщо вони відпали.

Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі - потерпілому, яка має належний правовий титул на нього.

Тобто, ст. 1212 ЦК України, чітко визначено, що відповідальність за незаконне отримання грошових коштів несе отримувач, а не особа яка обслуговує їх рахунки.

Наведені висновки викладені у постановах Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 910/1531/18, від 29.05.2019 у справі № 757/42443/15-ц, від 28.01.2020 у справі № 910/16664/18, від 08.09.2021 у справах № 201/6498/20, № 206/2212/18 тощо.

Суд не приймає доводи позивача, що невідома особа незаконно заволоділа її грошовими коштами, оскільки вказані обставини не підтверджені належними та допустимими доказами, а наявність кримінального провадження, порушеного за її заявою, не може свідчити, з огляду на презумпцію невинуватості, про вчинення злочину щодо ОСОБА_1 до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення позичальника від обов`язку належного виконання кредитного зобов`язання і виконання умов договору у разі настання певних обставин, передбачених ними.

У постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 308/6023/15-ц (провадження № 61-4447сво18) зроблено висновок про те, що зобов`язання з відшкодування шкоди, як правило, може мати місце лише за відсутності договірних правовідносин. Наявність кримінального правопорушення не впливає на договірні правовідносини, не спростовує їх існування та не припиняє їх.

Щодо обраного позивачем способу захисту та формулювання заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.

Позивач просить суд - визнати незаконними, без згоди ОСОБА_1 , банківські операції 2 липня 2022 року, зокрема відкриття кредитної картки НОМЕР_3 , збільшення кредитного ліміту та просить стягнути з Відповідача суму вкрадених коштів 13933, 78 грн. та списані відсотки.

Однак, , що сума 13933, 78 грн. є кредитним лімітом, який Банк надав позивачці, це кредитні кошті і не являються і не являлися власністю позивачки, рівно, як і відсотки про які веде мову позивач.

Позивач в позові вказує, що ці кошти є кредитним лімітом.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

У постанові від 10 жовтня 2019 року в справі № 320/8618/15-ц Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зробив такі висновки. Так, критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта.

Тлумачення статей 14, 16 ЦК України дозволяє зробити висновок, що не є ефективним способом захисту визнання неправомірними дії в частині не зарахування сплати, зобов`язання зарахувати перераховані щомісячні платежі, скасування та списання безнадійної заборгованості, зобов`язання скасувати суму пені, заборона здійснювати подальше нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, зобов`язання вчинити дії із скасування нарахування відсотків за користування кредитом та штрафних санкцій, зобов`язання скасувати незаконно нараховані штрафні санкції за несвоєчасну здійснену оплату, оскільки не передбачають відповідного обов`язку іншого суб`єкта цивільного правовідношення та не забезпечують відновлення прав особи, що заявляє такі вимоги.

Згідно з статтями 1, 3, 15 ЦПК України завданням цивільного судочинства є захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають, зокрема з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи, на момент її звернення до суду порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Судова юрисдикція поширюється не загалом на всі суспільні відносини, а лише на такі, що врегульовані нормами права, тобто на правовідносини. У свою чергу, неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

Порушенням суб`єктивного права особи є створення будь-яких перепон щодо реалізації нею свого суб`єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона вправі розраховувати в разі неналежної поведінки зобов`язаної особи.

Таким чином, здійснюючи передбачене ст. 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Отже, якщо особа вважає, що її суб`єктивне право у певних правовідносинах не може бути реалізоване належним чином, або на неї протиправно поклали певний обов`язок, така особа має право звернутися за судовим захистом.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці (рішення від 09 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 13 травня 1980 року в справі Артіко проти Італії (пункт 35), рішення від 30 травня 2013 року в справі Михайленко проти України (пункт 32) визначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а практичних та ефективних.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази щодо порушення прав та інтересів позивача, саме з боку відповідача АТ КБ ПриватБанк, а відсутність таких порушень не породжує для неї права на захист в обраний спосіб та з вказаних у позові підстав.

Частина 2 ст. 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Аналізуючи всі доводи учасників справи, суд приймає до уваги висновки, викладені в рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

З урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, обов`язок подавати докази покладається на сторони процесу, а суд позбавлений можливості визначати коло доказів з власної ініціативи і зобов`язаний розглядати справу виключно на підставі поданих сторонами доказів і в межах заявлених позовних вимог.

Таким чином, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, враховуючи, відсутність порушень правил надання послуг працівниками Банку та правових підстав для припинення кредитних зобов`язань, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат.

Крім того, позивачем заявлені вимоги про стягнення судових витрат у вигляді оплати правової допомоги в розмірі 60 000,00 грн., а також фактичні витрати у розмірі 3200 гривень.

Враховуючи відмову позивачеві в задоволенні позову в повному обсязі, вищезгадані судові витрати з відповідача стягненню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 76, 77, 80, 81, 142, 263-265, 268, 274-279, 354 ЦПК України, ст.ст. 16, 1112 ЦК України, Законом України "Про банки і банківську діяльність", Законом України «Про платіжні послуги», суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , від імені якої діє представник ОСОБА_2 , до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 22.12.2025 року.

Суддя Чернівецького районного

суду міста Чернівців Стоцька Л. А.