У Х В А Л А

19 грудня 2025року м. Київ

Справа №761/3169/25

Провадження: № 22-ц/824/20513/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т. О.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Анохіна А. М.,

у справі за позовомОСОБА_1 до Національної академії статистики, обліку та аудиту про визнання незаконним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Повний текст рішення складено 19 вересня 2025 року.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 направив 14листопада 2025 року через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу безпосередньо до суду першої інстанції,в якій одночасно порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження посилаючись на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення його представник отримала 14 жовтня 2025 року, отже останнім днем на подання апеляційної скарги є 13 листопада 2025 року.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходить з наступного.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як убачається із матеріалів справи, рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року ухвалене судом за відсутності учасників справи.

Повний текст рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року складено 19 вересня 2025 року.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 направлена через систему «Електронний суд»14 листопада 2025 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення його представник отримала 14 жовтня 2025 року.

В той же рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року надіслано судомдо Єдиного державного реєстру судових рішень: 19.09.2025. Зареєстровано: 20.09.2025.Забезпечено надання загального доступу: 23.09.2025.

Згідно довідки про доставку електронного документу «Рішення» від 15.09.2025доставлено до електронної скриньки 19 вересня 2025 року(т. 3 а.с.61).

Чиннимпроцесуальнимзаконодавствомпередбачено два способиналежногонадсилання судом процесуальнихдокументів - шляхом направленнярекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електроннійформі - через «Електроннийкабінет», а у випадку, якщоучасниксправи не має зареєстрованогоЕлектронногокабінету, - документинадсилаютьсязасобамипідсистем ЄСІТС на адресу електронноїпошти, вказану таким учасникомпід час поданнядокументів до суду.

Суд першої інстації направляв судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи на електронну пошту, яку ОСОБА_1 зазначив в позовній заяві.

З огляду на це, суд, якийкомунікує з учасникомсправи за допомогоюповідомлених ним засобівкомунікації, дієправомірно і добросовісно. Тому слідвиходити з «презумпціїобізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такізасобикомунікації, знаєабопринаймні повинна буладізнатися про повідомлення.

Крім того, з клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження убачається, що сам ОСОБА_1 зазначає: копію оскаржуваного судового рішення його представник отримав 14 жовтня 2025 року, а отже, строк на апеляційне оскарження спливав 13 листопада 2025 року. Таким чином, скаржник фактично визнає, що апеляційну скаргу подано з пропуском встановленого процесуального строку, при цьому звернення з апеляційною скаргою здійснено також поза межами строку, протягом якого закон допускає поновлення строку на апеляційне оскарження.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Ураховуючи вищевикладене у контексті наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставин пропуску такого строку, суд визнає такі підстави неповажними та такими, що об`єктивно не перешкоджали представнику позивача вчинити процесуальну дію у строк, передбачений процесуальним законом.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Зважаючи на наведені обставини, вважаю, що підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами відсутні.

Ураховуючи вищевикладене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду заяву із зазначеннямінших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження.

Також в прохальній частині апеляційної скарги містить клопотання про звільнення заявника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

На підтвердження скрутного матеріального становища долучено довідку, про те, що він, ОСОБА_1 навчається на платній формі навчання, довідка про відсутність доходу його матері, квитанція про сплату за навчання та гуртожиток.

Вирішуючи вказане клопотання, суд ураховує наступне.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені у клопотанні доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги з огляду на таке.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 долучив докази на підтвердження свого майнового стану, а саме: довідку про навчання на платній формі, довідку про відсутність доходу у його матері, квитанції про сплату вартості навчання та проживання у гуртожитку. Однак подані до апеляційної скарги довідки та квитанції є нечитабельними, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції позбавлений можливості перевірити їх зміст та оцінити, чи перешкоджав або перешкоджає майновий стан ОСОБА_1 сплаті судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Водночас чинним законодавством передбачено обов`язок подання довідки про доходи саме тією фізичною особою, яка звертається з апеляційною скаргою, за попередній календарний рік. Натомість ОСОБА_1 не подано належних та допустимих доказів отримання чи неотримання ним доходів за відповідний період.

За таких обставин подані до апеляційної скарги документи не можуть бути визнані належним підтвердженням майнового стану заявника та не свідчать про наявність об`єктивних підстав для звільнення від сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи наведене, оскільки скаржником не надано належних та допустимих доказів щодо його матеріального стану за відповідний період, клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 6 п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір`за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , з урахуванням заяви про зміну предмета позову, звернувся до суду з трьома вимогами немайнового характеру.

Отже, за подання позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 633,60 грн, що становить (1 211,20 грн ? 3).

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції судовий збір підлягає сплаті у розмірі 5 450,40 грн, що становить (3 633,60 грн ? 1,5).

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду.

Відтак, оскаржуючи рішення суду першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги в електронній формі, скаржник зобов`язаний сплатити судовий збір із застосуванням понижувального коефіцієнта 0,8 у розмірі 4 360,32 грн = (5 450,40 грн ? 0,8), та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом п`яти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 4 статті 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статті 358 цього Кодексу.

Ураховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження та для сплати судового збору у розмірі 4 360,32 грн

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргуОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 вересня 2025 року,залишити без руху та надати строк наданням строку для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження та для сплати судового збору, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у випадку несплати судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома