КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 грудня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 381/2855/25

Головуючий у першій інстанції - Анапріюк С.П.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/19433/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Саліхова В.В., перевіривши апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Українська залізниця» адвоката Сімчука Ігоря Анатолійовича на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної смертю фізичної особи, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року задоволено частково позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до АТ «Українська залізниця» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної смертю фізичної особи. Стягнуто з АТ «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди, заподіяної смертю фізичної особи, 100 000 грн. без стягнення податків і обов`язкових платежів. Стягнуто з АТ «Українська залізниця» на користь ОСОБА_2 на відшкодування моральної шкоди, заподіяної смертю фізичної особи, 100 000 грн. без стягнення податків і обов`язкових платежів. Стягнуто з АТ «Українська залізниця» у дохід держави судовий збір в розмірі 2 000 грн.

Повне рішення складене 20.10.2025.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 19 листопада 2025 року представник АТ «Українська залізниця» адвокат Сімчук І.А. подав до Київського апеляційного апеляційну скаргу.

21 листопада 2025 року витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

03 грудня 2025 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 04 грудня 2025 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 грудня 2025 року апеляційну скаргу представника АТ «Українська залізниця» адвоката Сімчука І.А. на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 квітня 2025 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Апелянту на виконання вимог вказаної ухвали необхідно було подати до Київського апеляційного суду не надано доказів направлення апеляційної скарги для позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у порядку, передбаченому ст. 43 ЦПК України.

11 грудня 2025 року до Київського апеляційного суду від представника АТ «Укрзалізниця» Язвінської Л.М. надійшла заява на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 05 грудня 2025 року, до якої остання долучила опис з вкладенням на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Проте апеляційне провадження не може бути відкрито апеляційним судом, у зв`язку з наступним.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Згідно з ч. 2 ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 п. 16-1 розділу ХV Перехідних положень Конституції України встановлено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Таким чином, з 01 січня 2018 року представництво в судах апеляційної інстанції у справах, провадження в яких розпочате після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися виключно адвокатами.

Відповідно до ч. 4 ст. 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцятирозмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесятрозмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даній справі ціна позову перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому дана справа не є малозначною, що виключає можливість представництва АТ «Українська залізниця» у суді апеляційної інстанції особою, яка не має статусу адвоката та діє на підставі довіреності.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року у справі № 391/35/19 (провадження № 61-7814св20).

За змістом ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

З матеріалів справи вбачається, що заяву про усунення недоліків подано та підписано Язвінською Л.М., яка на підтвердження своїх повноважень до заяви долучила довіреність від 21 листопада 2025 року, якою Язвінську Л.М. уповноважено представляти інтереси АТ «Українська залізниця».

Перевіривши інформацію в Єдиному реєстрі адвокатів України апеляційним судом встановлено, що Слонь І.І. не є адвокатом.

Разом з тим, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23 (провадження № 12-30гс24) зазначено, що «частина перша статті 10 цього Закону передбачає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. У разі, якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є). Отже, за наявності інформації щодо такої особи в Реєстрі, у разі подання її суду, відсутності стосовно цього спору, про який повідомлено суду, підстави додатково підтверджувати ці повноваження документами, які за своїм змістом є тими, що визначені частиною третьою статті 56 ГПК України, - статутом, положенням, трудовим договором (контрактом) - відсутні, оскільки суд може покладатись на відомості з Реєстру як на достовірні».

До клопотання про усунення недоліків не додано доказів на підтвердження повноважень Язвінської Л.М. діяти в інтересах АТ «Українська залізниця» в порядку самопредставництва.

Відтак, судом апеляційної інстанції встановлено, що клопотання про усунення недоліків підписане представником, який діяв на підставі довіреності без надання доказів на підтвердження того, що він має статус адвоката чи має можливість діяти в порядку самопредставництва.

За змістом ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на наведене вище, суд приходить до висновку продовжити процесуальний строк АТ «Українська залізниця» для надання доказів на підтвердження того, що представник АТ «Українська залізниця» має статус адвоката чи має можливість діяти в порядку самопредставництва.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

За таких обставин апелянту слід продовжити строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Продовжити строк Акціонерному товариству «Українська залізниця» для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, апеляційну скаргу може бути визнано неподаною та повернуто її апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Саліхов