КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 367/371/25 Головуючий у суді І інстанції: Мерзлий Л.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 грудня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , який представляє інтереси Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 лютого 2025 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Київської області до ОСОБА_2 про стягнення заподіяної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 11 лютого 2025 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Микульський Д.К., який представляє інтереси Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, 26 листопада 2025 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Разом з тим, вищевказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені рішення або ухвала, що оскаржується.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, встановлено, що в прохальній частині представник скаржника просить апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області задовольнити та стягнути з ОСОБА_2 на користь Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області заподіяну шкоду в сумі 11198,32 грн.

Проте, в прохальній частині апеляційної скарги не вказано судове рішення, яке оскаржується.

Таким чином, апелянту слід уточнити прохальну частину апеляційної скарги шляхом зазначення оскаржуваного судового рішення у справі № 367/371/25 та його дати ухвалення, а також те, що за результатами розгляду апеляційної скарги має ухвалити суд апеляційної інстанції, у розумінні ст. 374 ЦПК України.

Крім того, звертаючись до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, представник позивача одночасно подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з цим, у порушення вимог п. 8 ч. 2 ст. 356 ЦПК України у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не зазначено дату отримання копії оскаржуваного рішення, і відсутність цих відомостей, які підлягають оцінці судом апеляційної інстанції з огляду на вимоги ст. 354 ЦПК України, унеможливлюють вирішення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки в розумні інтервали часу позивач мав вживати заходів, щоб отримати копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції відразу, як дізнався про наявність такої обставини, зокрема і через Єдиний державний реєстр судових рішень, відповідно до даних якого рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 лютого 2025 року було надіслано судом: 11.02.2025 року, зареєстровано: 12.02.2025 року, забезпечено надання загального доступу: 13.02.2025 року.

Крім того, попри те, що справа № 367/371/25 розглянута судом першої інстанції в порядку цивільного судочинства, представник позивача у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження посилається на норми КАС України, а в резолютивній частині клопотання просить поновити строк на подання апеляційної скарги на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2025 року, яке не є предметом оскарження у справі № 367/371/25.

Суд апеляційної інстанції не вбачає за можливе вирішувати на даний час питання про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11.02.2025 року по справі № 367/371/25.

З урахуванням викладеного, позивачу слід після зазначення, яке саме судове рішення ним оскаржується у справі № 367/371/25, подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду в новій редакції, надавши відповідні докази поважності причин його пропуску.

Крім того, подана апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, у прохальній частині апеляційної скарги представник позивача заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення по справі без належного обгрунтування такого клопотання.

Вивчивши зазначене клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Питання звільнення від сплати судового збору, як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи висновки Верховного Суду в ухвалі від 29.09.2025 року у справі № 339/471/24, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна одночасно подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Однак заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору не обгрунтовано, а докази, які б підтверджували той факт, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі за подання апеляційної скарги не надані.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що до основних засад (принципів) цивільного судочинства належить рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

З огляду на вищенаведені положення законодавства, висновки Верховного Суду, суд апеляційної інстанції приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при подачі апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З матеріалів справи вбачається, що за подання позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3028 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік), тому за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду передбачена сплата судового збору у розмірі 4542 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок дві) (3028*150 %).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За наведених обставин апеляційну скаргу представника позивача слід залишити без руху і роз`яснити йому право на звернення до апеляційного суду із виправленою апеляційною скаргою, в якій зазначити, яке саме судове рішення оскаржується скаржником, та подати у новій редакції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження визначеного рішення суду першої інстанції, в якому зазначити підстави для поновлення такого строку, надавши відповідні докази. Крім того скаржнику слід надіслати суду докази оплати судового збору за подання апеляційної скарги або ж надати докази звільнення від сплати судового збору.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , який представляє інтереси Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Микульського Данила Костянтиновича, який представляє інтереси Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 лютого 2025 року, залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко