УХВАЛА

17 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 370/877/20

провадження № 61-15591ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргоюОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року у справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Бучанської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на землю та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

09 грудня 2025 року засобами поштового зв`язку представник ОСОБА_1 - адвокат Курлейко О. С.подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року (повний текст постанови складено 17 листопада 2025 року).

На підставі поданої касаційної скарги не може бути вирішено питання про відкриття (відмови у відкритті) касаційного провадження.

Заявник до касаційної скарги додав платіжну інструкцію про сплату судового збору в сумі 8 051,04 грн.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (чинний на момент пред`явлення позову) розмір судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а для немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» передбачено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2 102,00 грн.

ОСОБА_1 оскаржує постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року в частині майнової вимоги (витребування земельної ділянки). Тобто, при поданні касаційної скарги позивачу необхідно було сплатити судовий збір, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а саме за майнову вимогу 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимоги майнового характеру (витребування земельної ділянки), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Як наслідок, позивачу необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги за вимогою майнового характеру (підтвердивши його розмір належними доказами) та доплатити його, з урахуванням сплачених коштів, у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна (земельної ділянки).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду касаційної інстанції відповідний документ.

У разі подання матеріалів на усунення недоліків касаційної скарги через підсистему «Електронний Суд» відповідач має надати докази їх надсилання іншим учасникам справи до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення. У разі ж їх подання засобами поштового зв`язку, їхні копії мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

Згідно частин другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (касаційна скарга залишається без руху з наданням строку для виправлення її недоліків), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 390, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 393 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков