У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2025 Справа №607/25792/25 Провадження №2/607/6983/2025

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Позняк В.М. при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті ДТП, в порядку суброгації, -

ВСТАНОВИВ :

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Універсальна» звернулося до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків в розмірі 31 673,60 грн.

Відповідно до вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно із частиною восьмою статті 187 ЦПК України, суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

На підставі вказаної норми законодавства, судом здійснено запит та отримано відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру № 2116655 від 11.12.2025, відповідно до якого зареєстроване місцем проживання ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог частини першої статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування.

Згідно із частиною шостою статті 28 ЦПК України, позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

Однак, в даному випадку позовна заява стосується стягнення з відповідача виплаченого страхового відшкодування та правила частини шостої статті 28 ЦПК України на зазначені правовідносини не розповсюджуються, виходячи з наступного.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 24.01.2024 у м. Тернополі відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу SKODA, р/н НОМЕР_1 та транспортного засобу DAF 95, р/н НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . Відповідача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

Між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Універсальна» та ТОВ «Агроресурс-А» було укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту, предметом якого були майнові інтереси Страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням транспортним засобом SKODA, р/н НОМЕР_1 .

ПрАТ «СК «Універсальна» здійснила виплату страхового відшкодування потерпілому у розмірі у 188 473,60 грн.

Цивільно-правова відповідальність власника транспортного DAF 95, р/н НОМЕР_2 на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована в ПрАТ «УСК "КНЯЖА ВІЄНА ІНШУРАНС ГРУП».

ПрАТ «УСК "КНЯЖА ВІЄНА ІНШУРАНС ГРУП» здійснило виплату страхового відшкодування ПрАТ «Страхова компанія «Універсальна» у розмірі 156 800,00 грн.

Решта суми страхового відшкодування, яку позивач виплатив потерпілому за договором добровільного страхування, позивач просить стягнути з відповідача.

У позовній заяві місце проживання відповідача зазначено: АДРЕСА_2 . Окрім того, дорожньо-транспортна пригода мала місце у м. Тернополі.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в порядку суброгації, посилаючись на вимоги статті 993 ЦК України, якою передбачено, що до страховика, який здійснив страхову виплату (відшкодування) за договором страхування майна, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхову виплату (відшкодування), має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Тобто, між сторонами виник цивільно-правовий спір щодо відшкодування сплачених позивачем коштів в порядку суброгації, оскільки шкода, завдана внаслідок ДТП, відшкодована потерпілому на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту.

Положення статті 28 ЦПК України встановлюють правила альтернативної підсудності, тобто підсудності справи за вибором позивача. Частиною 6 вказаної статті визначено, що позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

Однак, як вбачається з матеріалів справи спір не стосується самого місця дорожньо-транспортної пригоди, не є спором про відшкодування шкоди, а виник з приводу виплати позивачем відшкодування потерпілій особі, і позивач, який виконав обов`язок зі сплати таких грошових коштів, пред`явив вимогу до винної особи в порядку суброгації про їх стягнення.

Спірні правовідносини виникли з приводу стягнення виплаченого відшкодування, а не заподіяння шкоди, тому правила альтернативної підсудності застосуванню не підлягають.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 серпня 2019 року у справі № 752/22030/18, провадження № 61-11326св19 (у справі про стягнення виплаченого відшкодування в порядку регресу).

Отже, у цій справі суд застосовує правила загальної підсудності, встановлені статтею 27 ЦПК України, а саме - позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування.

Суд встановив, що зареєстрованим місцем проживання відповідача є АДРЕСА_1 .

З довідника КАТОТГ, село Шарки Хмельницького району Хмельницької області (код КАТОТГ UA0041332) належить до Деражнянської територіальної громади.

Згідно із Розпорядженням КМУ від 12.06.2020 № 727 «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області» Деражнянська територіальна громада Деражнянського району увійшла до складу Деражнянської міська територіальна громада Хмельницького району.

Відповідно до Постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів» у Хмельницькій області ліквідовано Деражнянський район, а територія Деражнянської міської територіальної громади увійшла до складу Хмельницького району Хмельницької області.

Згідно із п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Відповідно до п. 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 5 листопада 2025 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 793/2025 від 20.10.2025.

Зважаючи на те, що до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-IX с. Шарки належало до Деражнянського району Хмельницької області, тобто в межах територіальної юрисдикції Деражнянського районного суду Хмельницької області, який на даний час продовжує здійснювати свої повноваження, а тому вважаю що даний спір підсудний Деражнянському районному суду Хмельницької області.

Відповідно до вимог частини дев`ятої статті 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

В силу вимог статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, про що постановляється ухвала (пункт 1 частини першої статті 31 ЦПК України).

Відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі «Zand v. Austria» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…) .

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (частина третя статті 31 ЦПК України).

За таких обставин, вважаю за необхідне передати цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті ДТП, в порядку суброгаціїна розгляд до Деражнянського районного суду Хмельницької області.

Керуючись ст.ст. 27-28, 31-32, 187, 261, 353-354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті ДТП, в порядку суброгації, передати на розгляд до Деражнянського районного суду Хмельницької області.

Передати справу на розгляд іншого суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі у 15-денний строк з дня проголошення, апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії.

Головуючий суддя В. М. Позняк