Справа № 698/189/16-ц
Провадження № 2-зз/698/1/25
УХВАЛА

22 грудня 2025 р. Калинопільський районний суд Черкаської області, у складі: головуючого судді Лазаренка В.В., за участі секретаря судового засідання Гончар Т.О., представника заявника адвоката Склярова С.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката Склярова С.Л. про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 698/189/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

17.12.2025 року заявник через свого представника адвоката Склярова С.Л. звернувся до суду з заявою, в якій просив скасувати заходи забезпечення позову, що вжиті ухвалою Катеринопільського районного суду Черкаської області від 29.03.2016 року у справі № 698/189/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та зняти арешт накладений на домоволодіння, що розташоване за адресою: Сумська область, село Дремове, вулиця без назви, реєстраційний номер 5977602, приватна власність згідно договору купівлі-продажу ВВС/526593/р № 1868, 20.07.2005 року, власником якого значиться ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ). В своїй заяві посилається на те, що арешт накладено помилково.

У відповідності до ч. ч. 1 та 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала (ч. 4 ст. 158 ЦПК).

Представник заявника адвокат Скляров С.Л. в судовому засіданні заяву підтримав.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Катеринопільського районного суду Черкаської області перебувала цивільна справа № 698/189/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 29.03.2016 року, було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, що належить ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_2 виданий Катеринопільським РВ УМВС України в Черкаській області 30.08.1997 року, ідентифікаційний код НОМЕР_3 ) та оголошено заборону відчуження, зокрема, домоволодіння, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 . Приватна власність згідно договору купівлі-продажу, ВСС/526593/р№1868, 20.07.2005.

В подальшому, заочним рішенням суду від 26.06.2016 року позов задоволено.

Рішення суду в апеляційному порядку не оскаржувалося та набрало законної сили.

За заявою позивачки, 19.08.2017 року виконавчі листи направлені на її адресу.

Звертаючись до суду з клопотанням представник зявника зазначає, що ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 , яка померда ІНФОРМАЦІЯ_2 , арешт на домоволодіння, що розташоване за адресою Сумська область, село Дремове, вулиця без назви, реєстраційний номер 5977602, приватна власність згідно договору купівлі-продажу ВВС/526593/р № 1868, 20.07.2005 року, власником якого значиться ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) накладено помилково, оскільки ОСОБА_3 не є відповідачем по даній справі.

Забезпечення позову за своєю суттю є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

Водночас за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16 дійшла висновку, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна.

Враховуючи викладене, заявник має право звернутися до суду з відповідною позовною заявою, разом з тим, не будучи учасником справи подав клопотання в порядку ст. 158 ЦПК України.

Крім того, чинним законодавством передбачений вичерпний перелік способів зняття арешту, накладеного на підставі судового рішення про вжиття заходів забезпечення позову, а саме: скасування судом заходів забезпечення позову з власної ініціативи або за клопотанням учасника справи; скасування ухвали суду про забезпечення позову в порядку оскарження до суду вищої інстанції.

Таким порядком заявник не скористався.

Суд звертає увагу, на те що заявник ОСОБА_1 не є учасником справи № 698/189/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, позивача та відповідача у клопотанні не залучено, доказів виконання або не виконання рішення суду від 26.06.2016 року не надано.

Сама по собі помилковість накладення арешту на майно, про яку зазначає представник заявника не є підставою для задоволення клопотання в порядку ст. 158 ЦПК України.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку, що заявником не доведено обґрунтованість звернення з даним клопотанням в порядку ст. 158 ЦПК України, а тому правові підстави для задоволення клопотання відсутні.

Суд роз`яснює, що власник майна, який безпідставно не був залучений позивачем як заінтересована особа, не позбавлений права звернутися до суду з позовом про зняття арешту з майна, або оскаржити ухвалу про накладення арешту в апеляційному порядку.

Керуючись статтями 158, 268, 352-356 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Склярова С.Л. про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 698/189/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя В.В. Лазаренко