Справа № 202/6844/25
Провадження № 2/202/3946/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

23 грудня 2025 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпра у складі:

головуючого судді: Недобитюк Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Завгородньої Ю.В.,

за відсутності позивача, відповідача та їх представників,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Нестеченко Дмитро Сергійович, до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Нестеченко Д.С. в інтересах ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпра з позовом до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості, неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

У позові просила стягнути з відповідача заборгованість по аліментам 139041 грн 80 коп., а також пеню 139041 грн 80 коп.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Недобитюк Н.В. для розгляду.

Позивач у судові засідання не з`являлася, просили розглядати справу без її участі.

Відповідач у судові засідання не з`являвся, про причини неявки не повідомляв. Відзив на позов не подав.

Відповідно до частини 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні позовних вимог належить відмовити у повному обсязі, виходячи з наступного.

09.01.2014 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у справі № 199/11547/13-ц ухвалив стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі частини заробітку (доходу) ОСОБА_2 з 25.10.2013.

За виконавчим документом № 2/199/3962/1 від 25.02.2014 Індустріальним відділом ДВС у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 04.03.2014 відкрито виконавче провадження № АСВП 42331829.

Проте, згідно свідчень позивача, відповідач ухиляється від здійснення платежів по оплаті аліментів, на дату звернення до суду з позовом, відповідач не здійснив жодного платежу по аліментам.

Отже, позивач звернулася з позовом, у якому просила стягнути з відповідача заборгованість по аліментам 139041 грн 80 коп., а також пеню 139041 грн 80 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач навела розрахунок пені.

У матеріалах справи наявна надана позивачем копія Довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим документом № 2/199/3962/1 від 25.02.2014 про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 на утримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно зазначеної копії довідки заборгованість за період з 25.10.2013 по 31.08.2020 становить 139041 грн 80 коп.

Станом на дату подання позову (09.07.2025) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 досяг повноліття.

Суд зазначає, що у випадку утворення заборгованості зі сплати аліментів, стягнутих на підставі судового рішення, борг стягується в порядку примусового виконання судових рішень відповідно до Закону «Про виконавче провадження».

Повторне стягнення з боржника суми, яка має бути ним виплачена у порядку виконання рішення суду про стягнення аліментів, недопустиме (постанова ВС від 10.01.2024 у справі № 359/240/21).

Отже, відсутні підстави для повторного стягнення аліментів.

Актуальну інформацію стан здоров`я відповідача, інформацію про наявність або відсутність інших дітей, непрацездатних дружини, батьків, дочки, сина, наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав, інші обставини, що мають істотне значення, позивач суду не надала.

Отже, суд констатує, що у матеріалах справи відсутня актуальна інформація про відповідача. У свою чергу позивач не заявляла клопотання про витребування будь-яких доказів, які вона не може самостійно подати до суду.

Відповідно до частини 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків встановлених ЦПК України.

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків, про що наголошено в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Каракуця проти України» від 16.02.2017 року.

Разом з тим, суд констатує, що згідно приписів частини 1, 2 ст. 179 СК України аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини . Той із батьків або інших законних представників дитини, на ім`я якого виплачуються аліменти, розпоряджається аліментами виключно за цільовим призначенням в інтересах дитини.

Позивач у позовній заяві зазначила про заборгованість по аліментам, та заявила вимоги щодо стягнення пені на її користь. Водночас судом встановлено, що син позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий набув повної цивільної дієздатності у зв`язку з досягненням повноліття, не є учасником даної справи. Таким чином суд позбавлений можливості з`ясувати думку ОСОБА_4 стосовно позовних вимог ОСОБА_1 , а також будь-які інші відомості, які мають значення для правильного вирішення справи. Водночас рішення суду може вплинути на права ОСОБА_4 .

Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з нормами глави 49 ЦК України неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Пеня обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Так, відповідно до частини першої статті 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилося стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Згідно з роз`ясненнями пункту 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3, передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Розглядаючи позов про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, суд встановлює факт заборгованості за аліментами, наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, в її виникненні та залежно від цього вирішує питання про наявність чи відсутність в одержувача аліментів права на стягнення неустойки.

Згідно з частиною 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до частини 3 ст.12, частини 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно частини 1ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до частини 1ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно з частиною 6 ст. 81 ЦПК України, доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях

Суд, дослідивши надані позивачем докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У даній справі розподіл судових витрат не проводився.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10, 12, 13, 77-81, 141, 178, 263-265, 268, 273, 274, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), в інтересах якої діє адвокат Нестеченко Дмитро Сергійович (РНОКПП НОМЕР_3 ), до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) про стягнення заборгованості, неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - відмовити у повному обсязі.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпра (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановленихЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складений: 23.12.2025.

Суддя Н. В. Недобитюк