Провадження №2/760/546/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря - Омельяненко С.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ловтач», Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Товарної біржі «Продажі» про визнання недійсним електронного аукціону та договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовом до ТОВ «Ловтач», АРМА та Товарної біржі «Продажі», у якому просив:

- визнати недійсним результати електронного аукціону транспортного засобу BENTLEY BROOKLANDS, vin - НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який проведено Товарною Біржею «Продажі» від 08.04.2021, оформлений протоколом № 30 від 08.04.2021 на замовлення Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з ТОВ «ЛОВТАЧ» щодо транспортного засобу BENTLEY BROOKLANDS, vin- НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_3 .

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ГСУ НПУ здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002080 від 28.08.2018, де одним із підозрюваних був позивач.

Зазначає, що у межах кримінального провадження було встановлено порядок визнання речових доказів, серед яких є його автомобіль BENTLEY BROOKLANDS, VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 .

У зв`язку із цим ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.06.2019 у справі № 757/28312/19-к було накладено арешт на автомобіль шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Надалі ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2020 у справі № 757/10483/20-к автомобіль BENTLEY BROOKLANDS, VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , був переданий на зберігання до АРМА.

Однак, незважаючи на те, що у АРМА не було підстав для продажу цього автомобіля, 13.04.2021 ОСОБА_1 стало відомо про проведення 08.04.2021 Товарною біржею «Продажі» електронного аукціону з продажу автомобіля BENTLEY BROOKLANDS, VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , переможцем якого стало ТОВ «Ловтач».

Вказує, що стартова вартість автомобіля складала 4 824 043,20 грн., а ціна продажу склала 1 833 136,54 грн. Тобто стартова ціна продажу більше ніж на 60% зменшена протягом аукціону, який був проведений за один день.

Зазначає, що як вбачається з відомостей про проведення електронного аукціону розміщеного на веб-сайті ТБ «Продажі», строк підготовки до аукціоні всього 1 день - 07.04.2021, за день проведення самого аукціону - 08.04.2021.

Зазначає, що аукціон проведений відповідачем-3 з можливістю зниження початкової ціни без визначення граничного рівня ціни, до якого вартість може бути знижена протягом аукціону.

Згідно вимог постанови КМУ № 685 автотранспорт не включено до переліку майна, що підлягає реалізації без згоди власника такого майна.

Стверджує, що як вказано у відомостях про проведення електронного аукціону розміщеного на веб-сайті ТБ «Продажі», визначена законом підстава передачі активу для реалізації: ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08.05.2020 у справі № 757/10483/20-к.

При цьому, вказана ухвала Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2020 не передбачає та не надає право АРМА здійснювати реалізацію арештованого майна.

Відповідно ч. 5 ст. 21 Закону активи, визначені частиною четвертою цієї статті, передаються для реалізації без згоди власника на підставі ухвали слідчого судді або суду, копія якої надсилається Національному агентству негайно після її винесення з відповідним зверненням прокурора. Передача для реалізації активів може також здійснюватися за згодою їх власника, копія якої надається Національному агентству з відповідним зверненням прокурора.

Реалізація здійснюється визначеними на конкурсних засадах юридичними особами. Порядок відбору таких юридичних осіб, порядок реалізації активів на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах визначаються Кабінетом Міністрів України.

Рішення про передачу для реалізації активів вартістю понад 10 тисяч розмірів мінімальних заробітних плат погоджується спеціально створеною при Національному агентстві міжвідомчою комісією з питань реалізації активів.

Положення про міжвідомчу комісію з питань реалізації активів та її склад затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, передача майна на реалізацію згідно вимог Закону та Постанови КМУ № 768 можлива виключно в двох випадках: при наданні згоди власника майна на реалізацію, або за наявності рішення суду про передачу такого майна на реалізацію.

У зв`язку з цим, електронні торги підлягають скасуванню.

Окрім цього вказує, що зважаючи на те, що продаж автомобіля BENTLEY BROOKLANDS, VIN - НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , був здійснений всупереч вимогам Закону, за відсутності у відповідачів підстав та повноважень на такі дії та поза волею ОСОБА_1 , який є власником майна, укладений АРМА за результатами електронних торгів договір купівлі-продажу транспортних засобів, також має бути визнаний недійсним відповідно до ч. 1 ст. 203 та ч. 1 ст. 215 ЦК України.

Тому позивач просив суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.04.2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

15.06.2021 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 20.05.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачам копію позовної заяви з додатками.

30.11.2022 представником відповідача-2 було подано до суду відзив на позовну заяву, у якому останній проти позовних вимог заперечував.

Свої заперечення мотивував тим, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.05.2020 у справі № 757/10483/20-к встановлено порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0002080, зокрема автомобіля марки BENTLEY BROOKLANDS, vin НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_4 , який на праві власності належить ОСОБА_1 , шляхом передачі АРМА в управління у порядку та на умовах, визначених Законом України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Зазначено, що зверненням Офісу Генерального прокурора від 13.05.2020 № 31/1/2-35261-18 ухвала надійшла до АРМА для організації виконання.

Вказує, що висновком від 19.02.2021 № 19 з питань встановлення належності активів, переданих АРМА в управління, до видів майна, що підлягає реалізації, актив належить до видів майна, визначених у примірному переліку.

Відповідно до умов договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020 та додатку до договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020, який укладений між АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ», Національне агентство звернулося з листом від 02.03.2021 № 1974/1-33-21/6 та заявкою № 14 про передачу активів для реалізації на електронних торгах від 02.03.2021 № 1971/6.1-33-21/6 до ТБ «ПРОДАЖІ» для організації проведення електронних торгів арештованого майна (активу).

10 березня 2021 року між АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ» підписано акт приймання-передачі транспортного засобу, за яким АРМА передано, а ТБ «ПРОДАЖІ» прийнято для організації проведення електронних торгів автомобіль ВENTLEY BROOKLANDS.

08 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. № 1076/33-21), до якого долучався протокол № 16 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 16, 26.03.2021 торги не відбулися у зв`язку із відсутністю зареєстрованих учасників (стартова ціна - 6 030 054,00 грн).

08 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. №1068/33-21), до якого долучався протокол № 24 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 24, 02.04.2021 торги не відбулися у зв`язку із відсутністю зареєстрованих учасників (стартова ціна - 5 427 048,60 грн).

12 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. № 1136/33-21), до якого долучався протокол № 30 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 30, 08.04.2021 відбулися торги переможцем яких став ТОВ «ЛОВТАЧ» (стартова ціна - 4 775 202,77 грн, ціна продажу 1 833 136,54 грн).

22 квітня 2021 року підписано акт про реалізацію активів на електронних торгах № 3542/3-40-21/6.

Відповідно до акта про реалізацію активів на електронних торгах від 22.04.2021 № 3542/3-40-21/6 кошти за придбання активу в сумі 1 833 136,54 грн без ПДВ - 08.04.2021 зараховано на рахунок АРМА в повному обсязі.

Вказує, що відповідно до пункту 17 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 719 (далі - Порядок), строк підготовки до проведення визначається правилами електронних торгів встановлюється у заявці, але не може бути меншим: (1) для нерухомого майна у разі проведення перших електронних торгів - п`ятнадцяти календарних днів та у разі проведення повторних (других, третіх) електронних торгів п`яти календарних днів; (2) для рухомого майна у разі проведення перших електронних торгів - десяти календарних днів та у разі проведення повторних (других, третіх) електронних торгів - п`яти календарних днів; (3) для майна у вигляді товарів або продукції, що піддається швидкому псуванню, - п`яти календарних днів.

Нереалізовані на перших електронних торгах, повторних електронних торгах активи протягом двох робочих днів з дня, що настає за днем відповідних торгів, виставляються організатором на повторні електронні торги.

Зазначає, що АРМА відповідно до умов договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020 та додатку до договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020, який укладений між АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ», звернулося з листом від 02.03.2021 № 1974/1-33-21/6 та заявкою про передачу активів для реалізації на електронних торгах від 02.03.2021 № 14 до ТБ «ПРОДАЖІ» для організації проведення електронних торгів арештованого майна.

Перші електронні торги проводились - 26.03.2021, повторні (другі) - 02.04.2021, повторні (треті) - 08.04.2021, а отже, порушень встановлених строків підготовки до проведення електронних торгів ТБ «ПРОДАЖІ» не допускалося.

Посилається, що відповідно до пункту 4 Порядку реалізація активів здійснюється на електронних торгах за принципом аукціону засобами електронної торгової системи через веб-сайт організатора.

Перші електронні торги, згідно протоколу № 16, організатор проводив 26.03.2021. Дата та час початку торгів - 26.03.2021 09-00, дата та час завершення торгів - 26.03.2021 18-00. Стартова ціна - 6030054,00 грн. Торги не відбулися на підставі відсутності зареєстрованих учасників.

Повторні (другі) електронні торги, згідно протоколу № 24, організатор проводив 02.04.2021. Дата та час початку торгів - 02.04.2021 09-00, дата та час завершення торгів - 02.04.2021 18-00. Стартова ціна - 5427048,60 грн. Торги не відбулися на підставі відсутності зареєстрованих учасників.

Повторні (треті) електронні торги, згідно Протоколу № 30, організатор проводив 08.04.2021. Дата та час початку торгів - 08.04.2021 09-00, дата та час завершення торгів 08.04.2021 18-00. Стартова ціна 4824043,00 грн, ціна продажу 1833136,54 грн. Торги відбулися, переможець - ТОВ «Ловтач».

Отже, продаж автомобіля BENTLEY BROOKLANDS відбувся на повторних (третіх) торгах, із дотриманням процедури встановленої порядком.

Згідно абзацу п`ятого пункту 22 порядку право власності на актив переходить до переможця електронних торгів з моменту підписання акта про реалізацію активів на електронних торгах, укладення договору купівлі-продажу щодо активів, визначених абзацом третім пункту 2 цього порядку, за винятком активів, виникнення (перехід) прав власності на які підлягають державній реєстрації.

22 квітня 2021 року щодо активу підписано акт про реалізацію активів на електронних торгах № 3542/3-40-21/6.

Примірний перелік не є вичерпним.

Реалізації може підлягати майно, яке не визначене у Примірному переліку, якщо його реалізація забезпечуватиме збереження та/або збільшення вартості такого майна більш ефективно порівняно з його переданням в управління за договором управління майном у порядку та на умовах, визначених законом.

Ураховуючи те, що реалізація автомобіля забезпечувала збереження вартості ефективніше порівняно з його переданням в управлінням за договором, АРМА визначено спосіб управління активом шляхом його реалізації на електронних торгах.

Вказує, що позивачем хибно зазначено, що реалізація майна можлива виключно при наданні згоди власника майна на реалізацію або за наявності рішення суду про передачу такого майна на реалізацію.

Наявне в АРМА право на реалізацію арештованих активів засноване на повноваженні розпорядження, охоплюваного поняттям управління активами, закріпленому в пункті 4 частини першої статті 1 Закону, та полягає в продажі майна у порядку, встановленому для виконання судових рішень (в даному разі у порядку виконання ухвали слідчого судді, суду).

Ухвалою встановлено порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні, активу, який на праві власності належить ОСОБА_1 , шляхом передачі АРМА, в управління у порядку та на умовах, визначених Законом.

Отже, здійснюючи заходи з управління активами, у порядку та на умовах, визначених слідчим суддею в Ухвалі, АРМА було наділене певними дискреційними повноваженнями щодо визначення способу управління (передача в управління на підставі договору або реалізація).

Реалізація здійснюється визначеними на конкурсних засадах юридичними особами. Порядок відбору таких юридичних осіб, порядок реалізації активів на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах визначаються Кабінетом Міністрів України.

Рішення про передачу для реалізації активів вартістю понад 10 тисяч розмірів мінімальних заробітних плат погоджується спеціально створеною при Національному агентстві міжвідомчою комісією з питань реалізації активів.

Положення про міжвідомчу комісію з питань реалізації активів та її склад затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з Бюджетним кодексом України розмір мінімальної заробітної плати в законі про Державний бюджет визначено на відповідний рік. З 1 січня 2021 року мінімальна заробітна плата в Україні становить 6000 грн.

Відповідно Міжвідомча комісія з питань реалізації активів погоджує рішення про передачу для реалізації активів вартістю понад 60 млн грн (6000*10000-60000000).

Згідно висновку № 828/6 від 09.03.2021 про оцінку колісного транспортного засобу, ринкова вартість Активу станом на 09.03.2021 становить 6030054,00 грн.

Таким чином, рішення про передачу для реалізації автомобіля BENTLEY BROOKLANDS не потребувало погодження Міжвідомчої комісії з питань реалізації активів, а твердження позивача вважає безпідставними.

Відповідач-1 та відповідач-3 відзив на позовну заяву не подали, будучи належним чином повідомлені про розгляд справи.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом установлено, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.05.2020 у справі № 757/10483/20-к встановлено порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0002080, зокрема автомобіля марки BENTLEY BROOKLANDS, vin НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_4 , який на праві власності належить ОСОБА_1 , шляхом передачі АРМА в управління у порядку та на умовах, визначених Законом України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Зверненням Офісу Генерального прокурора від 13.05.2020 № 31/1/2-35261-18 ухвала надійшла до АРМА для організації виконання.

Висновком від 19.02.2021 № 19 з питань встановлення належності активів, переданих АРМА в управління, до видів майна, що підлягає реалізації, актив належить до видів майна, визначених у примірному переліку.

Відповідно до умов договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020 та додатку до договору № 23/12/2020-р від 23.12.2020, який укладений між АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ», Національне агентство звернулося з листом від 02.03.2021 № 1974/1-33-21/6 та заявкою № 14 про передачу активів для реалізації на електронних торгах від 02.03.2021 № 1971/6.1-33-21/6 до ТБ «ПРОДАЖІ» для організації проведення електронних торгів арештованого майна (активу).

10 березня 2021 року між АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ» підписано акт приймання-передачі транспортного засобу, за яким АРМА передано, а ТБ «ПРОДАЖІ» прийнято для організації проведення електронних торгів автомобіль ВENTLEY BROOKLANDS.

08 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. № 1076/33-21), до якого долучався протокол № 16 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 16, 26.03.2021 торги не відбулися у зв`язку із відсутністю зареєстрованих учасників (стартова ціна - 6 030 054,00 грн).

08 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. №1068/33-21), до якого долучався протокол № 24 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 24, 02.04.2021 торги не відбулися у зв`язку із відсутністю зареєстрованих учасників (стартова ціна - 5 427 048,60 грн).

12 квітня 2021 року до АРМА надійшов лист ТБ «ПРОДАЖІ» (вх. № 1136/33-21), до якого долучався протокол № 30 проведення електронних торгів. Згідно протоколу № 30, 08.04.2021 відбулися торги переможцем яких став ТОВ «ЛОВТАЧ» (стартова ціна - 4 775 202,77 грн, ціна продажу 1 833 136,54 грн).

22 квітня 2021 року підписано акт про реалізацію активів на електронних торгах № 3542/3-40-21/6.

Відповідно до акту про реалізацію активів на електронних торгах від 22.04.2021 № 3542/3-40-21/6 кошти за придбання активу в сумі 1 833 136,54 грн без ПДВ - 08.04.2021 зараховано на рахунок АРМА в повному обсязі.

За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Предметом позову в цій справі є визнання недійсним електронного аукціону та договору купівлі-продажу спірного майна, укладеного на підставі цих торгів між Агентством (продавець) і ТОВ «Ловтач» (покупець), на підставі яких, за твердженням позивача, він втратив належне йому майно.

Відповідно до частин першої та другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, і вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України).

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 16 ЦК України, звертаючись до суду, позивач на власний розсуд обирає спосіб захисту свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Однак якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ГПК України).

Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц, від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18).

Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, суд повинен зважати й на його ефективність з погляду Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У § 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Сполученого Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93, [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) зазначив, що стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати особі такі способи правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

У статті 13 Конвенції гарантується доступність на національному рівні засобу захисту, здатного втілити в життя сутність прав та свобод за Конвенцією, у якому б вигляді вони не забезпечувались у національній правовій системі. Зміст зобов`язань за статтею 13 Конвенції залежить, зокрема, від характеру скарг заявника. Однак засіб захисту, що вимагається статтею 13, має бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (§ 75 рішення ЄСПЛ від 05.04.2005 у справі "Афанасьєв проти України" (заява № 38722/02)).

Іншими словами, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачено нормою матеріального права, або може скористатися можливістю вибору між декількома іншими способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальними нормами конкретні способи захисту не встановлені, то особа має право обрати спосіб із передбачених статтею 16 ЦК України з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення.

Відтак, у кожному конкретному спорі суд насамперед повинен оцінювати застосовувані способи захисту порушених прав, які випливають із характеру правопорушень, визначених спеціальними нормами права, а також ураховувати критерії ефективності таких засобів захисту та передбачені статтею 13 ЦК України обмеження щодо недопущення зловживання свободою при здійсненні цивільних прав будь-якою особою.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині другій статті 16 ЦК України, не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац дванадцятий частини другої вказаної статті). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.11.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц, від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17).

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 02.02.2021 у справі № 925/642/19).

З матеріалів справи вбачається, що позивач на захист порушеного права власності на спірне нерухоме майно просив визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу цього майна та договору купівлі-продажу.

З огляду на зазначене на розгляд суду постало питання ефективності обраного позивачем у спірних правовідносинах способу захисту, які заявник обрав для захисту свого права: про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу.

За змістом статті 658 ЦК України, право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, установлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.

Отже, якщо продавець продав товар, який належить іншій особі на праві власності, і при цьому продавець не мав права його відчужувати, то покупець не набуває права власності на товар, крім випадків, коли власник не має права вимагати його повернення. Зокрема, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у випадках, установлених статтею 388 ЦК України.

Власник має право витребувати майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (стаття 387 ЦК України), незалежно від того, чи заволоділа ця особа незаконно спірним майном сама чи придбала його в особи, яка не мала права відчужувати це майно.

Отже, якщо позивач вважає, що покупець не набув права власності на отримане ним спірне майно, то він вправі, враховуючи вимоги частин другої та третьої статті 264 ЦК України, скористатися передбаченим для цього випадку в законодавстві способом захисту права власності, а саме витребувати майно в кінцевого її набувача на підставі статей 387, 388 ЦК України. Для застосування такого способу захисту немає потреби в оскарженні результатів електронних торгів або підписаного в подальшому договору купівлі-продажу (такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 05.10.2021 у справі № 910/18647/19, від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16).

Стала судова практика Верховного Суду відносить до підстав для визнання в судовому порядку аукціону та результатів аукціону недійсними порушення встановлених законодавством правил проведення аукціону, які визначають процедуру підготовки та проведення аукціону; правил, які регулюють сам порядок проведення аукціону; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів аукціону.

Велика Палата Верховного Суду раніше вже робила висновки про те, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, реалізація майна на прилюдних торгах є правочином.

Такий висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу купівлю-продаж на біржах, конкурсах, аукціонах, публічних торгах та визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19, від 07.07.2020 у справі № 438/610/14-ц та від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16).

Разом з тим установлення незаконності аукціону (порушення порядку його організації та проведення) невідворотно викликає необхідність його повторного проведення з метою реалізації майна боржника, якщо воно не було передане покупцю або було витребуване на користь боржника.

Відтак визнання недійсними результатів аукціону (та, відповідно, укладених за цими результатами договорів) не відновить прав скаржника на спірне майно.

Визнання правочину недійсним не з метою домогтися відновлення власного порушеного права (та/або інтересу) у спосіб реституції, що застосовується між сторонами такого правочину, а з метою створити підстави для подальшого звернення з іншим позовом або преюдиційну обставину чи доказ для іншого судового провадження суперечать завданням цивільного судочинства (ч.1 ст.2 Цивільного процесуального кодексу України).

Тобто, суд зазначає про те, що позивач, звертаючись до суду з вимогами про визнання недійсними результатів аукціону, обрав спосіб захисту, який не є ефективним, оскільки не відновить його порушених прав, а правильним захистом буде саме подання віндикаційного позову до кінцевого володільця майна - спеціальний спосіб захисту, прямо передбачений для спірних правовідносин чинним законодавством. Інший підхід може спричинити ситуацію, коли суди, виходячи з різних підстав, дійдуть взаємовиключних висновків про законність (незаконність) результатів аукціону та оформлених за його наслідками документами на підтвердження набуття майна одним з учасників такого аукціону.

Разом з тим задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає характеру спірних правовідносин і призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна із чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.

З урахуванням зазначеного суд зазначає, що визнання недійсними результатів аукціону не призведе до поновлення майнових прав позивача, що свідчить про неефективність означених способів захисту та наявність підстав для відмови в позові у цій частині.

Щодо вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу суд зазначає наступне.

Позивач також просив визнати недійсним договір купівлі-продажу укладений Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з ТОВ «ЛОВТАЧ» щодо транспортного засобу BENTLEY BROOKLANDS, vin- НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_3 .

Суд вважає, що власник майна з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача.

Відповідно до положень частини першої статті 184 Цивільного кодексу України річ є визначеною індивідуальними ознаками, якщо вона наділена тільки їй властивими ознаками, що вирізняють її з-поміж інших однорідних речей, індивідуалізуючи її. Речі, визначені індивідуальними ознаками, є незамінними.

Згідно із частиною другою статті 184 Цивільного кодексу України річ є визначеною родовими ознаками, якщо вона має ознаки, властиві усім речам того ж роду, та вимірюється числом, вагою, мірою. Річ, що має лише родові ознаки, є замінною.

Таким чином, якщо позивач вважає, що покупець ТОВ «Ловтач» не набув права власності на отримане ним спірне майно, він вправі скористатися передбаченими законодавством зобов`язально-правовими способами захисту права власності. Для застосування таких способів захисту немає потреби в оскарженні результатів електронних торгів або підписаного в подальшому договору купівлі-продажу автомобіля.

В іншому випадку позивач може вдатися до такого способу захисту, як відшкодування завданої йому майнової шкоди (зокрема, заподіяної продажем майна за ціною, нижчою від ринкової) та моральної шкоди (частина третя статті 386 Цивільного кодексу України). Відповідачами за цим позовом можуть бути особи, з вини яких така шкода була заподіяна.

Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним електронного аукціону та договору купівлі-продажу не можуть бути задоволені з вищевикладених мотивів. До того ж права позивача обмежено застосуванням заходів кримінально-процесуального примусу в спосіб, встановлений законом.

З огляду на наведене, суд вважає правильним у задоволенні позовних вимог відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 92, 97, 202, 203, 207, 215, 216, 330, 387, 388, 627, 638ЦК України, ст.ст. 2-5, 10-13, 76-82, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ловтач», Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Товарної біржі «Продажі» про визнання недійсним електронного аукціону та договору купівлі-продажу відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.А. Усатова