Справа № 953/9903/25
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 грудня 2025 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Шаренко С.Л.,
при секретарі Реуцькій Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
22.09.2025 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Харківської міської ради, в якій позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є внутрішньо переміщеною особою та на даний час проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та є донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначає, що її батько помер перебуваючи за кордоном ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Едмонтон, Альберта, Канаді про що свідчить свідоцтво про смерть, видане 12.05.2025 року відділом ЗАГСу в місті Едмонтон. ОСОБА_2 також був внутрішньо переміщеною особою та проживав за адресою АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 за життя не склав заповіту ні на кого. Ніхто з рідних померлого батька не прийняв на себе спадкове майно. Батько є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що отримала листом свідоцтво про смерть з апостилем в червні місяці 2025 року. Маючи намір прийняти спадщину вона звернулась до приватного нотаріуса, під час консультації було роз`яснено, що позивач пропустила встановлений законодавством строк на прийняття спадщини (шість місяців). У зв`язку з чим позивач звертається до суду із позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про проведення судового засідання без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив. Зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданого відділом запису актів громадянського стану у місті Едмонтон, Альберта, Канада. (а.с. 8).
Відповідно до даних свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , а її батьком вказаний ОСОБА_2 (а.с. 5).
Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, а саме квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується даними копії витягу з Державного реєстру речових прав №367633250 від 27.02.2024 року (а.с. 12).
ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Степанюк І.В. з зверненням щодо надання інформації про заведену спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак нотаріус повідомила, що спадкова справа не відкривалась, а для вирішення питання подачі заяви для прийняття спадщини, необхідно звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини (а.с. 11).
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно ст. ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Позивач, як на підставу пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, посилалась на те, що її батько помер за кордоном, а свідоцтво про смерть вона отримала листом лише в червні 2025 року.
Таким чином, шестимісячний термін для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 28.05.2025 року. А тому, з урахуванням того, що позивач звернувся до нотаріуса після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини та враховуючи, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, крім того, відповідно до листа нотаріуса вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, інші спадкоємці відсутні, а тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 13, 81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, ст. ст. 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.Л. Шаренко