У Х В А Л А

12 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 296/5268/20

провадження № 61-14277ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про захист житлових прав,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2022 року визнано неправомірними дії виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо невнесення ОСОБА_1 , та його членів сім`ї у списки осіб для отримання житла із збереженням попереднього часу перебування на квартирному обліку за місцем роботи.

Зобов`язано виконавчий комітет Житомирської міської ради внести

ОСОБА_1 та членів його сім`ї у списки осіб для отримання житла з часу перебування на квартирному обліку за місцем роботи.

Виконавчий комітет Житомирської міської ради звернувся до апеляційного суду із заявою про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2022 року в частині зобов`язання відповідача внести позивача та членів його сім`ї у списки для отримання житла з часу перебування на квартирному обліку за місцем роботи.

В обґрунтування вказаної заяви відповідач зазначав, що позивач наполягає на тому, що до членів його сім`ї, які підлягають внесенню в списки осіб для отримання житла згідно з постановою суду, належить також його онук, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , після того, як ОСОБА_1 було знято з квартирного обліку, а отже вважає, що на нього також поширюється дія вказаної постанови суду.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року задоволено заяву Виконавчого комітету Житомирської міської ради.

Роз`яснено, що до членів сім`ї ОСОБА_1 , які підлягають внесенню у списки осіб для отримання житла з часу перебування на квартирному обліку з місцем роботи, належить: дружина ОСОБА_3 , дочка ОСОБА_4 , дочка

ОСОБА_5 .

11 листопада 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року.

У апеляційній скарзі заявник просить скасувати ухвалу апеляційного суду та ухвалити нове рішення про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 25 січня 2025 року, шляхом зазначення, що сім`я заявника складається з п`яти осіб (дружина, двоє дочок та онук) та вони підлягають внесенню у список осіб для отримання житла з часу перебування на квартирному обліку за місцем роботи.

Ухвалою Верховного Суду від 18 листопада 2025 року апеляційну скаргу

ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме для уточнення назви документу, з яким він звертається до Верховного Суду.

На виконання вимог вказаної ухвали заявник подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків, до якої долучив касаційну скаргу.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно із пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга обґрунтована порушенням судом апеляційної інстанції норм процесуального права (абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року.

Витребувати з Корольовського районного суду м. Житомира матеріали справи

№ 296/5268/20 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про захист житлових прав.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська