Провадження № 22-ц/811/2601/25 Доповідач в 2-й інстанції Копняк С. М.
УХВАЛА

17 грудня 2025 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Копняк С. М.,

суддів: Бойко С. М., Ніткевича А. В.,

розглянувши у місті Львові, без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича від розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 15 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Рідний дім Центр» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання до вчинення дій, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Львівського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 15 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Рідний дім Центр» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання до вчинення дій, відшкодування моральної шкоди.

15 грудня 2025 року зареєстровано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича.

Заява обґрунтована тим, що,на думку заявника, в даній справі наявні обставини, що об`єктивно викликають сумнів у безсторонності та неупередженості при розгляді даної справи цієї колегії суддів.

Так, під час судового засідання 11 грудня 2025 року колегія суддів перервала його вступне слово вже на перших реченнях, фактично не надавши можливості його завершити; не дала змоги викласти позицію щодо двох ключових підстав, на яких ґрунтувалося рішення суду першої інстанції; протягом усього часу, наданого для виступу, системно перебивала заявника, не дозволяючи завершити думку або відповідь на запитання суду. Фактично все засідання з його боку звелося до неодноразових спроб завершити хоча б одну логічно цілісну тезу, що позбавило його реальної можливості захисту.

Крім того, колегія суддів під час виступу заявника постійно змінювала предмет обговорення, відволікаючи від суті аргументів; перебивала його в момент наведення доказів або під час відповіді на запитання; перефразовувала його твердження на невірний, корисний позиції відповідача, лад, використовувала маніпулятивні прийоми та софізми, що створювало хаотичний формат спілкування.

Зокрема, під час посилання заявника на нормативні вимоги Кабінету Міністрів України щодо підтвердження житлово-комунальних послуг, його було перебито та переведено обговорення на питання статусу Кабінету Міністрів, як законодавчого органу, хоча це не було предметом його аргументу. Повернення до суті його доводів потребувало значного часу, після чого колегія суддів знову переводила дискусію на інші, малодотичні питання. Такий формат унеможливив послідовний виклад позиції.

Вважає також, що наявні ознаки процесуальної солідарності суду з відповідачем. Так, під час цього ж засідання, колегія суддів поводилася як процесуальні опоненти, а не як неупереджений суд; застосовувала аргументацію, спрямовану на знецінення його доводів; у той самий час представнику відповідача надавалася можливість спокійно та безперешкодно викладати позицію, без аналогічних переривань. Таке співвідношення процесуальної поведінки створює об`єктивне враження, що суд фактично перебував у позиції сторони відповідача.

Мало місце і підказування відповідачу після визнання факту фальсифікації актів.

На переконання заявника такі дії виходять за межі допустимого процесуального керівництва та створюють об`єктивне враження сприяння одній зі сторін.

Невідповідне та зневажливе ставлення до нього, як сторони у справі. Під час засідання мав місце: зневажливий, насмішкуватий і маніпулятивний тон спілкування з ним; приниження його процесуальної позиції та гідності; насмішки у відповідь на посилання на судову практику Верховного Суду України. Водночас, по відношенню до представника юридичної особи, тон суду був доброзичливим, із порадами та підказками щодо того, як діяти та що зазначати. Це створює об`єктивне враження глибокої зацікавленості колегії суддів у результаті розгляду справи на користь відповідача.

Колегія суддів вводила його в оману щодо норм цивільного та житлово-комунального госпародарства.

Наведені дії колегії суддів не є випадковими або поодинокими. Вони мають системний характер, який у поєднанні з попереднім процесуальним досвідом заявника у справах за участю тієї ж юридичної особи (справа №463/1247/24) у поєднанні з іншими відомими заявнику обставинами та інформацією з судового реєстру (справи № 463/9083/24 і № 466/10402/22) позбавляє його обґрунтованої довіри до безсторонності цього складу суду.

У сукупності наведені обставини об`єктивно викликають сумнів у неупередженості та безсторонності колегії суддів, що унеможливлює подальший розгляд справи № 466/12515/23 цим складом суду з дотриманням стандартів справедливого судового розгляду.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід, колегія суддів дійшла такого висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтею 36 ЦПК України, за приписами якої суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу щодо недопустимості повторної участі судді у розгляді справи.

В той же час, відповідно до вимог частини четвертої статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частинами другою, третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Зміст заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича, не свідчить про наявність підстав, передбачених статями 36, 37 ЦПК України, для відводу суддів.

Так, позивач посилається на порушення, на його думку, з боку колегії суддів на невідповідне і зневажливе ставлення до нього, як сторони у справі, що полягало в перериванні його виступу колегією суддів, позбавленні завершити думку з приводу тих чи інших обставин, під час розгляду справи по суті, крім того, на думку заявника, наявні ознаки процесуальної солідарності суду з відповідачем.

Із змісту обґрунтувань заяви про відвід вбачається, що позивач на свій розсуд тлумачить поведінку колегії суддів, обґрунтованих даних про те, що колегія суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича порушуює право Пукальського Андрія Романовича на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, матеріали справи не містять, а наведені заявником обставини не дають підстав вважати заяву про відвід колегії суддів обґрунтованою, адже обставини, які би ставили під сумнів об`єктивність або неупередженість колегії судді під час судового процесу, не встановлені.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Також слід звернути увагу заявника на практику Європейського суду з прав людини в контексті неупередженості судді, який визначає два аспекти «неупередженості»: по-перше, суддя повинен бути суб`єктивно вільний від особистих упереджень або пристрасті, по-друге, він повинен бути об`єктивно неупереджений, тобто гарантовано виключати будь-які обґрунтовані сумніви щодо цього. У контексті об`єктивного критерію окремо ЄСПЛ відзначає поведінку суддів, а саме необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У п.1.1, 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

При цьому, задоволення суддею (судом) заяви про відвід судді без належної на те правової підстави, може свідчити лише про недобросовісне використання суддею (судом) такої заяви, як незначного приводу для того, щоб уникнути розгляду справи, що може бути підставою для притягнення судді до дисциплінарної відповідальності (підпункт «д» пункт 1 статті 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»).

За таких обставин колегія суддів вважає, що відвід є необґрунтованим. І з урахуванням необґрунтованості заявленого відводу, питання про відвід колегії суддів відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України порядку. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись статями 36, 37,40 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відвід, заявлений ОСОБА_1 колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича визнати необґрунтованим.

Вирішення питання про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича передати на розгляд іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, призначення якого провести в порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич