Справа № 285/2215/25
провадження № 2-во/285/78/25
У Х В А Л А

12 грудня 2025 року м. Звягель

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області у складі головуючої судді Літвин О. О. та секретаря судового засідання Клечковської М. М.,

розглянувши питання про виправлення описки у рішенні суду у цивільній справі

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про зменшення суми заборгованості по аліментах на утримання неповнолітніх дітей,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням суду від 05.11.2025 позов було задоволено повністю та звільнено ОСОБА_3 від сплати заборгованості по аліментам, яка утворилась на підставі рішення Новоград-Волинського (теперішня назва Звягельського) міськрайонного суду Житомирської області №285/241/16-ц, в розмірі 47448,29 грн.

Одночасно судом було стягнуто з відповідача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн.?

12.12.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_2 , подана її представником Осадчук Т. С., про виправлення описки у рішенні, оскільки при його виготовлені в резолютивній частині невірно вказано суму судового збору, яка підлягає стягненню з відповідача.

Розглянувши подану заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судове рішення повинно бути точним і помилки у його тексті, що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Відповідно до ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Під час технічного виготовлення вказаного судового рішення допущено арифметичну описку у третьому абзаці резолютивної його частини, а саме: помилково зазначено «Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір по справі у сумі 2422, 40 грн» замість правильного «1211,20 грн».

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне виправити допущену в рішенні описку. Відтак, подана заява підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 258-261, 269 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_2 , подану її представником ОСОБА_4 .

Виправити у третьому абзаці резолютивної частини рішення Звягельського міськрайонного суду від 05.11.2025 описку, правильно зазначивши:

«Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір по справі у сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на неї протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано; у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після апеляційного перегляду.

Головуюча суддя О. О. Літвин