Номер провадження 2/754/7628/25
22 грудня 2025 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Еліт Фінанс" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, ціна позову 40 510,57 грн,
Стислий виклад позицій сторін
28.07.2025 Позивач звернувся до Суду з позовом про стягнення з Відповідача, ОСОБА_1 , заборгованості за угодою про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитною лінією, що був укладений 23.11.2018 з АТ "Альфа-Банк" (надалі - Банк) шляхом акцепту пропозиції.
Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, стверджує, що на підставі кредитного договору № 501088454 від 23.11.2018 Банк надав Відповідачу кредит у сумі 22 098,88 грн. Кредит надавався на споживчі потреби строком на 24 місяці з відсотковою ставкою 21,99% річних. Банк виконав свої зобов`язання, перерахувавши кошти, проте Відповідач не виконав умови щодо їх повернення. ТОВ "ФК "ЕЛІТ ФІНАНС" набуло права вимоги до Відповідача на підставі договорів факторингу: договір № 1 від 22.02.2021, що був укладений між АТ "Альфа-Банк" до ТОВ "ФК ФОРТ"). Надалі правов вимоги перейшло до Позивача (договір від 23.02.2021). Станом на 23.02.2021 загальна сума боргу склала 40 510,57 грн.
Відповідач відзив на позовну заяву не подав.
КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник Позивача просив розглядати справу без його участі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, про розгляд справи був повідомлений належним чином.
Судова повістка надсилалась Відповідачеві за останньою відомою адресою його місця проживання, зазначеною у договорі, проте особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, поштові відправлення повернулися на адресу Суду без вручення з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).
Зареєстроване місце проживання Відповідача невідоме.
Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (частина одинадцята статті 128 ЦПК України).
04 серпня 2025 року було опубліковане відповідне оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом (частина десята статті 130 ЦПК України).
Суд з метою належного інформування Відповідача, який не має електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, вжив додаткових заходів та застосував альтернативні способи комунікації. Зокрема, крім офіційних судових повісток, інформацію про суд, що розглядає справу, склад сторін, предмет позову, а також місце, дату та час судового засідання було доведено до відома Відповідача через Портал Дія.
Інші засоби зв`язку з Відповідачем суду не відомі.
Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох Відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх Відповідачів (частини першої, другої статті 280 ЦПК України).
Вирішення питання щодо проведення заочного розгляду справи належить до дискреційних повноважень суду.
Позивач проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), про що згідно зі статтею 281 ЦПК України постановив ухвалу про заочний розгляд справи без оформлення окремого документа.
Справа розглядається на підставі наявних матеріалів справи.
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЇХ ОЦІНКА СУДОМ
За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки (частина перша статті 1054 ЦК України).
Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом (частина третя статті 1054 ЦК України).
Загальні правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні відповідно до міжнародно-правових стандартів у цій сфері визначає Закон України "Про споживче кредитування", який встановлює, що договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором (пункт 1-1 частини першої статті 1).
Також цей Закон встановлює, що до загальних витрат за споживчим кредитом включаються, зокрема, комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо (пункт 4 частини першої статті 1, абзац четвертий частини другої статті 8).
Порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом, власних комісій та інших платежів (за наявності), включно із кількістю платежів, їх розміром та періодичністю внесення, у вигляді графіка платежів (у разі кредитування у вигляді кредитування рахунку, кредитної лінії графік платежів може не надаватися) зазначаються у договорі про споживчий кредит (пункт 10 частини першої статті 12 Закону України "Про споживче кредитування").
23.11.2018 між Банком та Відповідачем укладено договір про надання кредиту № 501088454, відповідно до умов якого Банк надав Відповідачу кредит на суму 22 098,88 грн. Умови кредитування передбачали сплату відсотків за ставкою 21,99% річних строком на 24 місяці. (дата повернення кредиту 23.11.2020). Додатково встановлено комісійну винагороду за надання кредиту у розмірі 6,00% від суми та за обслуговування кредиту у розмірі 2,40% від суми кредиту.
Відповідно до пункту 3 оферти кредит надається Позичальнику для: 1) 21 940,09 грн (двадцять одна тисяча дев`ятсот сорок гривень 09 копійок) - для власних потреб. Спосіб видачі - переказ коштів на рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ "Альфа-Банк", МФО 300346; 2) 12 459,90 грн (дванадцять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять гривень 90 копійок) - повернення заборгованості за кредитним договором № 501044602 від 16.07.2018 року. Спосіб видачі - переказ коштів на рахунок № НОМЕР_2 , відкритий в АТ "Альфа-Банк", МФО 300346; 3) оплати страхових платежів у розмірі 2 476,80 грн згідно з договором № 006.501088454.111 від 23.11.2018 та 250,00 грн згідно з договором № 107.50.088454.111 від 23.11.2018. Способи оплати - переказ коштів на рахунки ПрАТ "СК "Альфа Страхування".
У додатку № 1 сторони погодили графік платежів, який передбачає сплату до 23 числа кожного місяця щомісячних платежів у розмірі 2 816,93 грн. Загальна сума кредиту становила 37 126,80 грн, а загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування складала 67 606,24 грн.
Також відповідно до акцепту (прийняття пропозиції), в якому АТ "Альфа-Банк" прийняв пропозицію ОСОБА_1 на укладання Угоди про надання кредиту №531088454від 23.11.2018 року узгоджено відкриття відновлювальної кредитної лінії з лімітом до 200 000,00 грн, процентною 26,00% річних.Мінімальний платіж за кредитною лінією встановлено на рівні 5% від суми загальної заборгованості, але не менше 50 грн
Банк виконав свої зобов`язання, надавши грошові кошти. Факт отримання кредитних коштів підтверджується банківською випискою по рахунку НОМЕР_3 з кредитною карткою за період з з 23.11.2018 по 22.02.2021.
Ця виписка підтверджує, що 23.11.2018 року відбулося фактичне зарахування кредитних коштів на рахунок у сумі 22 098,88 грн. Відповідач зняв ці кошти або скористався ними для оплати, надалі не виконуючи умови щодо повернення кредиту, внаслідок чого виникла заборгованість.
Банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів за конкретним банківським рахунком, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором (аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 200/5647/18 (провадження № 61-9618св19), від 28 серпня 2023 року у справі № 206/3009/15 (провадження № 61-5576св23) та ін.).
Відповідно до виписки з рахунку та розрахунку Позивача станом на 23.02.2021 року загальний розмір заборгованості за договором становить 40 510,57 грн, що включає 22 098,88 грн заборгованості за тілом кредиту, 5228,17 грн заборгованості з відсотків та 11 583,52 грн заборгованості з комісії за обслугоування кредиту (щомісячна комісія у розмірі 2,40% від суми кредиту, що становить 891,04 грн).
Суд має з`ясувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку заборгованості, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то суд з урахуванням конкретних обставин справи самостійно визначає суми заборгованості та інших нарахувань у зв`язку з порушенням грошового зобов`язання, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначення позивачем максимального розміру заборгованості та інших нарахувань (постанова Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.09.2020 у справі № 916/4693/15; постанова Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02.10.2020 у справі № 911/19/19 (пункт 33), постанова Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.11.2023 у справі № 925/872/21 (пункт 76); постанова Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10.10.2019 у справі № 320/8618/15-ц).
Суд перевірив розрахунок боргу, який наданий Позивачем, і встановив, що з Відповідач здійснював оплати протягом перших 11 місяців (з грудня 2018 року по жовтень 2019 року). Останній платіж був здійснений 15.10.2019 у розмірі 2 835,00 грн.
Водночас Суд дійшов висновку, що Позивач безпідставно нараховував та зарахував частину платежів у сумі 9 801,44 грн в рахунок погашення комісії за обслуговування.
Суд ураховує, що Велика Палата Верховного Суду у пункті 31.29 постанови від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19 (провадження № 14-44цс21).зазначила, що "комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше одного разу на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Законом України "Про споживче кредитування" (10 червня 2017 року), щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України "Про споживче кредитування".
У постанові від 06 листопада 2023 року у справі № 204/224/21 (провадження № 61-4202сво22) Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зробив висновок про те, що "якщо в кредитному договорі банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця та/або кредитного посередника, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, які надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування), то положення кредитного договору щодо обов`язку позичальника щомісячно сплачувати плату за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування) є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України "Про споживче кредитування".
У кредитному договорі, який укладений між сторонами, не зазначено перелік додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця та/або кредитного посередника, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, що надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту. При цьому, до таких послуг не може бути віднесено щомісячне надання інформації про стан кредиту, яку споживач має право отримувати безоплатно згідно з частинами першою та другою статті 11 Закону України "Про споживче кредитування".
Суд здійснив власний розрахунок боргу, зарахувавши здійснені Відповідачем оплати в рахунок погашення процентів, штрафу (якщо мала місце прострочка), а також в рахунок змешення тіла кредиту, що як наслідок впливало на розмір процентів.
2.Період: 23.12.2018 - 23.01.2019. Нараховано: 1 268,37 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 693,40 грн (37 126,80 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 04.01.2019 - 3 349,00 грн. Розподіл платежу: 400,00 грн (штраф за минулий період) + 671,03 грн (проценти за минулий період) + 693,40 грн (поточні проценти) + 1 584,57 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.01.2019 становить: тіло 35 542,23 грн (37 126,80 - 1 584,57). Штраф не нараховується (прострочку погашено, платіж здійснено до 23 числа поточного місяця).
3.Період: 23.01.2019 - 23.02.2019. Нараховано: 1 291,61 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 662,17 грн (35 542,23 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 18.02.2019 - 3 125,00 грн. Розподіл платежу: 662,17 грн (поточні проценти) + 2 462,83 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.02.2019 становить: тіло 33 079,40 грн (35 542,23 - 2 462,83). Штраф не нараховується (платіж здійснено вчасно).
4.Період: 23.02.2019 - 23.03.2019. Нараховано: 1 315,28 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 557,99 грн (33 079,40 грн х 21,99% / 365 х 28 днів). Сплачено 01.03.2019 - 2 935,00 грн. Розподіл платежу: 557,99 грн (поточні проценти) + 2 377,01 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.03.2019 становить: тіло 30 702,39 грн (33 079,40 - 2 377,01). Штраф не нараховується.
5.Період: 23.03.2019 - 23.04.2019. Нараховано: 1 339,38 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 573,34 грн (30 702,39 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 19.04.2019 - 3 205,00 грн. Розподіл платежу: 573,34 грн (поточні проценти) + 2 631,66 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.04.2019 становить: тіло 28 070,73 грн (30 702,39 - 2 631,66). Штраф не нараховується
6.Період: 23.04.2019 - 23.05.2019. Нараховано: 1 363,92 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 507,31 грн (28 070,73 грн х 21,99% / 365 х 30 днів). Сплачено 10.05.2019 - 2 605,00 грн та 15.05.2019 - 625,00 грн (всього 3 230,00 грн). Розподіл платежу: 507,31 грн (поточні проценти) + 2 722,69 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.05.2019 становить: тіло 25 348,04 грн (28 070,73 - 2 722,69). Штраф не нараховується.
7. Період: 23.05.2019 - 23.06.2019. Нараховано: 1 388,92 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 473,35 грн (25 348,04 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 05.06.2019 - 1 095,00 грн та 12.06.2019 - 2 155,00 грн (всього 3 250,00 грн). Розподіл платежу: 473,35 грн (поточні проценти) + 2 776,65 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.06.2019 становить: тіло 22 571,39 грн (25 348,04 - 2 776,65). Штраф не нараховується.
8. Період: 23.06.2019 - 23.07.2019. Нараховано: 1 414,37 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 407,80 грн (22 571,39 грн х 21,99% / 365 х 30 днів). Сплачено 01.07.2019 - 2 895,00 грн. Розподіл платежу: 407,80 грн (поточні проценти) + 2 487,20 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.07.2019 становить: тіло 20 084,19 грн (22 571,39 - 2 487,20). Штраф не нараховується.
9. Період: 23.07.2019 - 23.08.2019. Нараховано: 1 440,29 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 374,96 грн (20 084,19 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 30.07.2019 - 2 005,00 грн, 01.08.2019 - 1 605,00 грн, 16.08.2019 - 2 735,00 грн (всього 6 345,00 грн). Розподіл платежу: 374,96 грн (поточні проценти) + 5 970,04 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.08.2019 становить: тіло 14 114,15 грн (20 084,19 - 5 970,04). Штраф не нараховується.
10. Період: 23.08.2019 - 23.09.2019. Нараховано: 1 466,68 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 255,10 грн (14 114,15 грн х 21,99% / 365 х 30 днів). Сплачено 09.09.2019 - 19,68 грн. Розподіл платежу: 19,68 грн спрямовано на часткове погашення процентів. Залишок непогашених процентів за період: 235,42 грн. Станом на 23.09.2019 зафіксовано прострочку (платіж не покрив нараховані суми), тому нараховано штраф - 400,00 грн. Отже, заборгованість станом на 23.09.2019 становить: тіло 14 114,15 грн + проценти 235,42 грн + штраф 400,00 грн.
11. Період: 23.09.2019 - 23.10.2019. Нараховано: 1 493,56 грн (за графіком тіло кредиту), а також проценти 263,52 грн (14 114,15 грн х 21,99% / 365 х 31 день). Сплачено 30.09.2019 - 2 985,00 грн, 01.10.2019 - 215,00 грн, 15.10.2019 - 2 835,00 грн (всього 6 035,00 грн). Розподіл платежу: 400,00 грн (штраф за минулий період) + 235,42 грн (проценти за минулий період) + 263,52 грн (поточні проценти) + 5 136,06 грн (на погашення тіла). Отже, заборгованість станом на 23.10.2019 становить: тіло 8 978,09 грн (14 114,15 - 5 136,06).
12. Період: 23.10.2019 - 22.02.2021. Позичальник не здійснював будь-яких платежів, строк дії кредиту за графіком закнічився 23.11.2020. Тому заборгованість за тілом кредиту станом на 22.02.2021 становить 8 978,09 грн, а заборгованість зі сплати процентів за період з 23.10.2019 по 23.11.2020 (397 днів) становить 2147,37 грн (8978,09 грн х 21,99% / 365 х 397 день).
Щодо відступлення права вимоги
Кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (пункт 1 частини першої статті 512, стаття 514 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1077 ЦК України передбачено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).
22.02.2021 року між АТ "АЛЬФА-БАНК" (Клієнт за договором) та ТОВ "ФК ФОРТ" (Фактор) було укладено Договір факторингу № 1. За умовами цього договору право грошової вимоги за кредитним договором № 501088454 від 23.11.2018 року перейшло від Банку до ТОВ "ФК ФОРТ". Факт переходу права саме щодо Відповідача підтверджується Випискою з Реєстру договорів та боржників (Додаток № 1 до Договору факторингу № 1), де зазначено ПІБ ОСОБА_1 , номер договору та суму боргу станом на 22.02.2021. Також сторонами підписано Акт приймання-передачі Реєстру боржників від 22.02.2021
Надалі 23.02.2021 між ТОВ "ФК ФОРТ" (Клієнт) та ТОВ "ФК "ЕЛІТ ФІНАНС" (Фактор/Позивач) було укладено наступний Договір факторингу № 01-23-02/21. Відповідно до умов договору, перелік конкретних прав вимоги, що переходять до Фактора, визначається у Реєстрі боржників (Додаток №1 до Договору). Право вимоги до ОСОБА_1 за кредитним договором № 501088454 від 23.11.2018 підтверджується Актом приймання-передачі Реєстру боржників від 23.02.2021 та відповідним витягом із Реєстру.
Презумпція чинності цього договору не спростована на підставі рішення суду, яке набрало законної сили (стаття 204 ЦК України). У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 2-383/2010).
Відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про споживче кредитування" (у редакції, що діяла станом на 20.12.2021) було встановлено, що відступлення права вимоги за договором про споживчий кредит здійснюється відповідно до цивільного законодавства.
Порядок відступлення передбачає письмове повідомлення боржника про заміну кредитора (стаття 516 ЦК України).
У матеріалах справи відсутнє таке повідомлення. Водночас частина друга статті 516 ЦК України встановлює правові наслідки такого неповідомлення, зокрема, якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням.
Отже, у зв`язку з укладенням договору факторингу Позивача набув право вимоги за кредитним договором. Докази, які б підтверджували сплату боргу на користь Первісного кредитора Відповідач не надав.
Підсумовуючи викладене, Суд дійшов висновку, що Позивач довів, що Відповідач порушив своє зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним. Водночас Позивач безпідставно включив у суму боргу також щомісячну комісію за обслуговування кредиту. З цих підстав позов підлягає задоволенню частково.
Розподіл судових витрат
Відповідно до статті 141 ЦПК України, судові витрати сторони, на користь якої ухвалено судове рішення, відшкодовуються за рахунок іншої сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Щодо вимог про стягнення витрат на професійну правову допомогу
Пунктом 12 частини третьої статті 2 ЦПК України передбачено, що однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:
1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (стаття 134 ЦПК України);
2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (стаття 137 ЦПК України): подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; (4) зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу;
3) розподіл витрат судом (стаття 141 ЦПК України). Подібний висновок викладено у у пункті 98 постанови Великої Палати Верховного Суду Верховного Суду від 16 листопада 2022 року № 922/1964/21.
Чинне процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу.
Зокрема, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частини четверта - шоста статті 137 ЦПК України).
Під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі, чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи (частина третя статті 141 ЦПК України).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово розглядала питання розподілу витрат на професійну правничу допомогу і сформувала висновок, що у разі недотримання вимог частини четвертої статті 137 ЦПК України суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони. Натомість під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частиною третьою статті 141 ЦПК України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу, або ж присудити такі витрати частково (пункт 144 постанови від 26 червня 2024 рок у справі № 686/5757/23; пункт 188 постанови від 22 травня 2024 року у справі № 754/8750/19; пункт 119 постанови 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/21).
Також Велика Палата Верховного Суду виснувала, що під час визначення суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (установлення їхньої дійсності та потрібності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін (постанови від 19 лютого 2022 року № 755/9215/15-ц, від 05 липня 2023 року у справі № 911/3312/21).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року в справі №922/1964/21 (провадження № 12-14гс22) також зазначено, що:
133. Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.
135. Велика Палата Верховного Суду зауважує, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, враховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Подібний висновок викладений у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.
142. Правомірне очікування стороною, яка виграла справу, відшкодування своїх розумних, реальних та обґрунтованих витрат на професійну правничу допомогу не повинно обмежуватися з суто формалістичних причин відсутності в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги, у випадку домовленості між сторонами договору про встановлений фіксований розмір обчислення гонорару.
143. Велика Палата Верховного Суду також зауважує, що частина третя статті 126 ГПК України конкретного складу відомостей, що мають бути зазначені в детальному описі робіт (наданих послуг), не визначає, обмежуючись лише посиланням на те, що відповідний опис має бути детальним.
144. Тому, враховуючи принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми як складові принципу верховенства права, визначення необхідного і достатнього ступеня деталізації опису робіт у цьому випадку є виключною прерогативою учасника справи, що подає такий опис.
145. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права.
147. Отже, у випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо".
Отже, для того щоб суд визнав судові витрати підлягаючими відшкодуванню, вони повинні відповідати обом критеріям: бути реальними (фактично понесеними) та розумними (пропорційними). Суд, застосовуючи ці критерії, забезпечує справедливий розподіл судових витрат між сторонами і запобігає зловживанням з боку однієї зі сторін.
Частиною 8 статті 141 ЦПК України, визначено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів.
Позивач на підтвердження розміру понесених витрат на правничу допомогу адвокатом Литвиненко Оксаною Ігорівною надав договір про надання правничої допомоги № 03-07/25, укладений 03 липня 2024 року.
Детальний опис наданих послуг міститься в акті № 4 приймання-передачі наданих послуг від 02 чеврня 2025 року. Згідно з цим документом, загальна вартість послуг адвоката становить 9 200,00 грн та включає такі послуги, як надання первинної консультації замовнику у справі - 1 000,00 грн; правовий аналіз наявних документів замовника та правової ситуації - 4 000,00 грн; підготовка та подання позовної заяви - 4 200,00 грн.
Факт понесення Позивачем витрат на правничу допомогу підтверджується платіжною інструкцією № 2739 від 10 червня 2025 року 00:19:32.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України). Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 137 ЦПК України).
За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
З огляду на те, що Відповідач не заявляв клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а їх фактичне понесення Позивачем підтверджується доказами у справі (платіжна інструкція, договір, акт), Суд дійшов висновку, що з метою визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, слід виходити з заявленої Позивачем суми. Відповідно до конкретних обставин справи розмір витрат є співмірним зі складністю справи, часом, затраченим адвокатом, та ціною позову. При вирішенні питанні щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу суд також ураховує судову практику у подібних правовідносинах у справах за позовом ТОВ "Фінансова компанія "Еліт Фінанс" (постанови КАС № 355/800/25 від 25 вересня 2025 року, № 191/3941/24 від 11 грудня 2025 року, № 756/1324/25 від 23 вересня 2025 року).
Ураховуючи часткове задоволенні позову, з Відповідача на користь Позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2526,32 грн (9200,00 грн х 27,46%).
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, Суд -
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Еліт Фінанс" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Відповідач (Боржник) ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ; АДРЕСА_1 )
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою Відповідача (стаття 285 ЦПК України), яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подано заяву про перегляд заочного рішення або апеляційну скаргу, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суд підписує повне рішення без його проголошення. Учасники справи не з`явилися в судове засідання. Позивач заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності. Судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України), 22 грудня 2025 року
Суддя Інна КОВАЛЕНКО