Справа № 296/2455/25
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позову без розгляду

11 грудня 2025 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої судді Пилипюк Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

розглянувши у відкритому судовому справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Єдність», Товариство з обмеженою відповідальністю «Моноліт Трейд+», про витребування майна з чужого незаконного володіння,

у с т а н о в и в:

06 березня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшов позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСББ «Єдність», ТзОВ «Моноліт Трейд+», про витребування майна з чужого незаконного володіння. Позовна заява сформована в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та підписана представником позивачів адвокатом Томашевською О. А.

Звертаючись до суду, позивачі заявляють на вирішення суду такі вимоги: витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_6 підвальні (допоміжні) приміщення багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 588 кв.м на користь співвласників багатоквартирного будинку в особі ОСББ «Єдність».

Ухвалою судді Корольовського районного суду міста Житомира від 11 березня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання, яке було призначене на 29 травня 2025 року, позивачі та представник позивачів не з`явились.

29 травня 2025 року представник позивачів адвокат Томашевська О. А. через «Електронний суд» подала клопотання, в якому просила відкласти підготовче засідання у зв`язку з необхідністю підготуватися та надати письмові заперечення на відзив.

Наступне підготовче засідання у цій справі було призначено на 12 червня 2025 року.

12 червня 2025 року від представника позивачів адвоката Томашевської О. А. до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з тим, що вона в період з 15 травня 2025 року по 25 травня 2025 року перебувала на стаціонарному лікуванні, а також у зв`язку з тим, що вона станом на 12 червня 2025 року госпіталізована до медичного закладу.

Суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 08 липня 2025 року, що підтверджено протоколом підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 08 липня 2025 року, занесеною до протоколу підготовчого засідання, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Судове засідання у цій справі було призначено на 28 серпня 2025 року.

28 серпня 2025 року від представника позивачів адвоката Томашевської О. А. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання, яке обґрунтоване терміновою необхідністю адвоката надати правову допомогу іншому клієнту.

У зв`язку з неякою сторони позивача судом відкладено судове засідання на 29 вересня 2025 року.

29 вересня 2025 року від представника позивачів адвоката Томашевської О. А. до суду надійшло клопотання про відкладення судового розгляду справи, оскільки адвокат Томашевська О. А. терміново відбула до м. Яворів Львівської області з метою надання правничої допомоги клієнту, який був затриманий.

Разом з тим, суд зазначає, що судове засідання, яке було призначене на 29 вересня 2025 року, не відбулось через неможливість фіксування судового засідання технічними засобами внаслідок масштабного технічного збою в роботі підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) по всій Україні. А тому, судове засідання у цій справі було відкладено на 29 жовтня 2025 року.

29 жовтня 2025 року від представника позивачів адвоката Томашевської О. А. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з її терміновою госпіталізацією до медичного закладу.

У зв`язку з неявкою учасників справи судове засідання було відкладено на 11 грудня 2025 року.

10 грудня 2025 року від представника позивачів адвоката Томашевської О. А. через «Електронний суд» надійшло клопотання про відкладення судового засідання. У вказаному клопотанні адвокат Томашевська О. А. повідомляє, що вона не має можливості взяти участь у судовому засіданні, оскільки зайнята в інших справах.

Крім того, 11 грудня 2025 року до суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_3 , в якому він просить розгляд справи відкласти, оскільки бажає надати пояснення суду, однак 11 грудня 2025 року перебуватиме на добовому чергуванні за місцем роботи.

Суд зазначає, що описаний вище процесуальний рух справи дає підстави для висновку про систематичність та цілеспрямованість вчинення стороною позивача дій з метою затягування розгляду справи.

Суд ураховує, що на кожне з призначених судових засідань позивачі були належним чином повідомлені, однак не з`являлись до суду.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

У своєму Рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 Конституційний Суд України зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені статтею 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час проведення засідання, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника).

Суд установив, що позивачі та представник позивачів, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи двічі поспіль не з`явилися у судове засідання та не подали заяв про можливість розгляду справи за їхньої відсутності.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСББ «Єдність», ТзОВ «Моноліт Трейд+», про витребування майна з чужого незаконного володіння..

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Єдність», Товариство з обмеженою відповідальністю «Моноліт Трейд+», про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК