Справа № 273/2112/24
Провадження № 2/273/35/25
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі судді Бєлкіної Д.С. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі №273/2112/24 за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Баранівського районного суду Житомирської області (суддя Бєлкіна Д.С.) перебуває цивільна справа №273/2112/24 за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії. Підготовче судове засідання у справі призначено на 17 грудня 2025 року.

Від позивача ОСОБА_1 11.12.2025 засобами поштового зв`язку надійшла заява про відвід судді Бєлкіної Д.С.

Відповідно до ч.1 ст.40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з приписами ч.5 ст.40 Цивільного процесуального кодексу України якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що постановляється ухвала, яка оформлюється окремим документом. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Відповідно до ч.7 ст.40 Цивільного процесуального кодексу України, питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Враховуючи наведене, оскільки у Баранівському районному суді Житомирської області на час надходження заяви про відвід здійснює правосуддя один суддя, вирішення питання про відвід за заявою ОСОБА_1 здійснюється суддею Бєлкіною Д.С. невідкладно у порядку письмового провадження.

Згідно із ч.8 ст.40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Оскільки розгляд заяви про відвід судді здійснюється судом без повідомлення учасників справи, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі №273/2112/24 за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, суд дійшов наступних висновків.

В обґрунтування заяви про відвід заявник вказує, що суддя Бєлкіна Д.С. підлягає відводу, оскільки не відповідає критеріям доброчесності та професійної етики. Посилаючись на висновок Громадської ради доброчесності, затверджений 03.12.2023 року, про невідповідінсть судді Бєлкіної Д.С. критеріям доброчесності та професійної етики, вказує, що суддя має дружні відносини з родиною мера міста Баранівка Мігеєм Ю.О. , оскільки проживала у будинку його дружини, а релігійна організація, яка утримує в заручниках її доньку ОСОБА_3 щедро фінансується родиною міського голови. Крім того, на сайті інтернетресурсів на сторінці соціальної мережі «Фейсбук» журналіста ОСОБА_4 повідомляється про порушення судді Бєлкіної Д.С., які на думку журналіста, є порушенням Бангалорських принципів доброчесності та підриву довіри до суду з порушенням Присяги. Вважає, що за таких обставин суддя Бєлкіна Д.С. є заінтересованою в результатах даної справи і є наявність інших обствин, які викликають сумнів у її об`єктивності та неупередженості.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.36 Цивільного процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.4 ст.39 Цивільного процесуального кодексу України, встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

З рішення Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі необхідно вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, яка свідчить про безсторонність суду. Що ж стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Також, згідно практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Оскільки неупередженість судді презюмується, то особа, яка заявляє відвід, повинна довести наявність обставин, що викликали у нього сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Разом з тим, заявлений відвід судді зводиться до того, що позивач на підставі суб`єктивних суджень іншої особи в мережі інтернет, в діях судді вбачає порушення Бангалорських принципів доброчесності та підриву довіри до суду з порушенням присяги, що відповідно до вимог ч.4 ст.36 ЦПК України не є підставами для відводу судді.

Доводи, якими заявник обґрунтував заяву про відвід, є його власними припущеннями щодо порушень у діяльності судді Баранівського районного суду Бєлкіної Д.С. і не можуть бути підставою для такого у відповідності до норм ЦПК України, оскільки такі припущення ґрунтуються на помилковому тлумаченні та свідомому викривленні заявником фактів та змісту норм чинного законодавства України, а будь яких конкретних фактів, які б свідчили про те, що суддя виявляє упередженість, не наведено.

Щодо посилання ОСОБА_1 на обставини, викладені, у рішенні Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11.12.2023 року №43/ко-23 та висновку Громадської ради доброчесності, затвердженому 03.12.2023 року, суд вважає за доцільне зазначити, що згідно положень ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом. Заявником не зазначено яким чином вказані обставини можуть свідчити про упередженість судді при розгляді справи.

Таким чином, в ході розгляду заяви про відвід, судом не встановлено наявності обставин, вказаних у п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, які б були підставою для відводу судді Бєлкіної Д.С. від розгляду цивільної справи №273/2112/24.

Враховуючи викладене, суд дійшов переконливого висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Бєлкіної Д.С. у цивільній справі №273/2514/24 за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40, 260, 269, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бєлкіної Д.С. у цивільній справі №273/2112/24 за позовом ОСОБА_1 до Баранівської міської ради про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Бєлкіна Д.С.