справа № 492/877/25
16 грудня 2025 року м. Арциз
Арцизький районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Варгаракі С.М.,
при секретарі судового засідання Богдан А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Арцизької міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, -
В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Арцизької міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Під час розгляду справи у цій справі судом встановлено наступні обставини.
Згідно з довідкою Задунаївської сільської ради № 628 від 13 серпня 2019 року, підписаною Задунаївським сільським головою Нєновим Д.Д., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 дійсно була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одна.
Відповідно до довідки Задунаївськогостаростинського округу № 467 від 18 вересня 2024 року, підписаною старостою ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , однак фактично проживала за адресою: АДРЕСА_1 .
З копії спадкової справи № 316/2019, заведеної до майна померлої ОСОБА_2 слідує, що в матеріалах спадкової справи міститься довідка Задунаївської сільської ради № 628 від 04 жовтня 2019 року, підписана Задунаївським сільським головою Нєновим Д.Д., згідно з якою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 дійсно була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: АДРЕСА_2 , до складу її сім`ї входила невістка ОСОБА_1 .
Тобто вищезазначені довідки містять суперечливу інформацію, а саме, що ОСОБА_2 , була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одна; що ОСОБА_1 , фактично мешкала за адресою: АДРЕСА_1 , тобто разом з ОСОБА_2 ; що ОСОБА_2 , була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: АДРЕСА_2 .
Частиною 1 статті 262 ЦПК України визначено, що суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення (частина 5 статті 262 ЦПК України).
За приписами частини 6 та частини 7 вказаної статті окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 лютого 2019 року у справі № 800/500/16 зазначено, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені ним саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду.
Наведені норми вказують на те, що в суду є право, коли він встановив порушення закону, постановити окрему ухвалу. Інститут окремої ухвали направлений на реагування суду у тих випадках, коли порушення закону настільки очевидне, зухвале та систематичне, що не дозволяє суду бути інертним до таких порушень і спонукає до ефективних дій, втіленням яких має бути окрема ухвала (див. пункт 24 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2023 року у справі № 990/131/22).
У Постанові колегії суддів ВС від 13 червня 2024 року (у справі № 826/3979/18) щодо права суду на постановлення окремої ухвали в разі виявлення порушень законодавства під час розгляду, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Така ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду справи порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватися будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участі у справі; суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону. Обов`язковими умовами для постановлення окремої ухвали - є порушення закону чи іншого нормативно-правового акту з чітким зазначенням такої норми та обґрунтуванням, у чому саме полягає відповідне порушення. Якщо під час розгляду справи встановлено ознаки кримінального правопорушення, суд, постановлюючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування, має вказати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним виявлено, а також обґрунтовувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення, при цьому ВС зазначив, що постановлення окремої ухвали суду не є формою притягнення порушника до відповідальності, а є формою реагування суду на виявлені ним можливі порушення з метою вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Перевірка наявності чи відсутності підстав для притягнення відповідних осіб до відповідальності здійснюється уповноваженими на це органами. Відповідно, та обставина, що суд зазначив про ймовірну наявність ознак злочину, передбаченого статтями КК України, не можна вважати порушенням судом апеляційної інстанції норм процесуального права. Це питання суд поставив перед компетентними органами, які і мають встановити наявність чи відсутність складу кримінального правопорушення.
З матеріалів цивільної справи, зокрема, із вищезазначених довідок, виданих Задунаївською сільською радою та підписаними Задунаївським сільським головою Нєновим Д.Д. вбачається, що вони містять недостовірні відомості щодо місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У судовому засіданні було допитано у якості свідка ОСОБА_3 , який пояснив суду, що він був сусідом ОСОБА_2 , тому йому було достовірно було відомо про місце проживання останньої.
Пояснити, яким чином за його підписом було видано довідки, які за своїм змістом суперечать одна одній, зважаючи на те, що ОСОБА_3 було відомо про місце проживання ОСОБА_2 , у судовому засіданні свідок не зміг.
Відповідно до стаття 37-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі делеговані повноваження: 1) формування та ведення реєстру територіальної громади відповідно до закону.
Згідно з частиною 5 та 6 статті 54-1 цього ж Закону староста, крім іншого, уповноважений сільською, селищною, міською радою, яка його затвердила, діяти в інтересах жителів відповідного старостинського округу у виконавчих органах сільської, селищної, міської ради; за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради надає адміністративні послуги та/або виконує окремі завдання адміністратора центру надання адміністративних послуг (у разі утворення такого центру).
При здійсненні наданих повноважень староста є відповідальним і підзвітним сільській, селищній, міській раді та підконтрольним сільському, селищному, міському голові.
Системний аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку про те, що надання довідок про місце проживання чи реєстрацію фізичних осіб належить до повноважень як структурного підрозділу міської ради, так і старостинського округу.
Зазначені обставини перешкоджають належному здійсненню правосуддя, можуть свідчити про зловживання посадовими особами органів місцевого самоврядування своїми обов`язками, через що суд вбачає підстави для постановлення окремої ухвали, керуючись наступним.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом (частина четверта статті 43 ЦПК України).
Згідно із частиною 1 статті 384 КК України подання завідомо недостовірних або підроблених доказів вважається злочином.
З огляду на вищезазначені обставини справи та подані докази, суд дійшов висновку, що існують підстави вважати, що зазначені довідки містять ознаки підробки задля введення суду в оману з метою ухвалення позитивного рішення, а також свідчать про наявність істотних недоліків та контролю в роботі органів місцевого самоврядування.
Виявлені судом обставини потребують відповідного реагування шляхом постановлення окремої ухвали, оскільки зазначені обставини потребують перевірки.
А тому дана ухвала підлягає направленню до Арцизької міської ради з метою повідомлення про обставини, які встановлено судом в ході розгляду цивільної справи № 492/877/25 - для застосування заходів реагування, щодо фактів викладених в цій ухвалі, а саме: здійснення відповідної перевірки та вжиття відповідних організаційно-правових заходів щодо їх усунення та недопущення в майбутньому.
Керуючись статтями 258-260,262 ЦПК України, суд, -
Довести до відома Арцизької міської ради про обставини, виявлені в ході судового розгляду цивільної справи № 492/877/25 та наведені в описовій і мотивувальній частині даної окремої ухвали для належного реагування та проведення відповідної перевірки на предмет достовірності відомостей зазначених у відповідних довідках.
Про вжиті заходи щодо виконання даної окремої ухвали повідомити Арцизький районний суд Одеської області у місячний строк.
Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується до Одеського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня отримання її копії. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана буде ним протягом 15-ти днів з дня отримання копії відповідної ухвали суду.
Суддя Арцизького районного суду
Одеської області Варгаракі С.М.