УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Мальцева Д.О.,

за участю секретаря: Губенко О.М.,

розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Органу місцевого самоврядування Київська міська рада (Київрада), Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки, відновлення інтересів позивача,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , Органу місцевого самоврядування Київська міська рада (Київрада), Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, скасування реєстрації земельної ділянки, відновлення інтересів позивача

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 08 вересня 2022 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Органу місцевого самоврядування Київська міська рада (Київрада), Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки, відновлення інтересів позивача було залишено без задоволення.

Не погодившись з таким судовим рішенням, 29.06.2023 року адвокат Стороженко Б.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 11.04.2024 року апеляційну скаргу адвоката Стороженка Богдана Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 було залишено без задоволення та рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 вересня 2022 року залишено без змін.

У травні 2024 року ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 подав касаційну скаргу, в якій просив рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постановою Верховного Суду від 17.09.2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 було задоволено. Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 вересня 2022 та постанову Київського апеляційного суду від 11 квітня 2024 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

29.10.2025 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Мальцеву Д.О.

30.10.2025 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами позовного провадження в загальному порядку, призначено проведення підготовчого засідання.

02.12.2025 року через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали позовної заяви, дійшов до наступного висновку.

За приписами ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Згідно з пунктом 5 частиною першою статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільно розпоряджаються своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Оскільки, подання клопотання про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом, то клопотання представника позивача підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 142, пунктом 5 частиною першою статті 257 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Органу місцевого самоврядування Київська міська рада (Київрада), Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки, відновлення інтересів позивача - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя: