Справа № 674/1352/25
Провадження № 2/674/862/25
УХВАЛА

іменем України

11 грудня 2025 року м.Дунаївці

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області в складі: головуючий - суддя Сосна О.М., за участю секретаря судового засідання Філіпової У.О., представника позивачки адвоката Войтовича М.С., представника відповідача адвоката Кузина М.-О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Технікад» про скасування рішення загальних зборів, оформлених протоколом та наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітоку за весь час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Приватного підприємства «Технікад» про скасування наказу та протоколу, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 22.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Від представника відповідача Приватного підприємства «Технікад» адвоката Кузини М.-О.С. до суду надійшло клопотання про закриття провадження у справі, мотивоване тим, що спір у цій справі за позовом особи, яка звільнена з посади керівника юридичної особи та позивач оскаржує рішення органу, уповноваженого здійснювати управління цією юридичною особою, про звільнення з посади та просить поновити її на роботі і стягнути середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, підлягає розгляду в порядку господарського судочинства. Правове регулювання припинення повноважень виконавчого органу товариства (директора), чи члена цього органу, якщо останній є колегіальним (дирекцією), відрізняється від розірвання трудового договору з працівником, який не є виконавчим органом товариства або членом цього органу. Протоколом №01/06/2025 загальних зборів власників ПП «Технікад» від 02.06.2025 було вирішено звільнити ОСОБА_1 з посади директора підприємства з 05.06.2025. Враховуючи вищевикладене, вищим органом управління підприємства було реалізовані свої корпоративні права (зокрема, управління підприємством) щодо звільнення директора підприємства, що є одноосібним виконавчим органом підприємства.

Представник позивачки адвокат Войтович М.С. у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та закриття провадження у справі. Висловив позицію, що даний спір має розглядатись в порядку цивільного судочинства з урахуванням положень п.п.10, 12 ч. 1 ст. 20 ГПК україни.

Суд, дослідивши матеріали справи, клопотання, зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.21 КЗпП трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем-фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець-фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з п.3 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Визначаючи наявність юрисдикції господарського суду на підставі п.3 ч.1 ст.20 ГПК України, слід враховувати, чи пов`язаний цей спір із корпоративними відносинами. Ці відносини характеризуються, зокрема, тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні останньою й інші правоможності, передбачені законом і статутом.

Відповідно до ч.1 ст.98, ч.1 ст.99 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад.

Частиною 3 ст.99 ЦК України передбачено, що повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Реалізація учасниками юридичної особи корпоративних прав на участь в її управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення їх повноваженнями на управління юридичною особою або позбавлення таких повноважень на управління юридичною особою. Хоч такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Конституційний Суд України у Рішенні від 12.01.2010 №1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний фінансово-правовий консалтинг" про офіційне тлумачення ч.3 ст.99 ЦК України (у редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13.05.2014 №1255-VII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів") зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Предметом спору у даній справі є скасування рішення загальних зборів, оформлених протоколом та наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітоку за весь час вимушеного прогулу. Підставами позову, як зазначила позивачка у позовній заяві, є її незаконне звільнення з посади директора підприємства та невиплата їй у зв`язку з цим заробітної плати.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до п.10.7 Статуту ПП «Технікад», затвердженого зборами власників, оформленого протоколом №12/07/2023 від 12.07.2023, виконавчим органом підприємства є директор, що призначається (обирається) Зборами власників та здійснює керівництво поточною діяльністю підприємства в межах своєї компетенції.

Підпунктом «л» п.10.6 Статуту, до виключної компетенції Зборів Власників Підприємства належить обрання та звільнення Директора Підприємства. Протоколом №01/06/2025 загальних зборів власників ПП «Технікад» від 02.06.2025 було вирішено звільнити ОСОБА_1 з посади директора Підприємства з 05.06.2025.

Отже, спір у цій справі пов`язаний з реалізацією загальними зборами ПП «Технікад» своїх корпоративних прав (зокрема, управління підприємством) щодо звільнення директора підприємства, що є одноосібним виконавчим органом підприємства, а предметом спору є поновлення прав позивачки, наявні ознаки корпоративності спору сторін у цій справі.

Верховний Суд у постановах від 14.06.2023 у справі №448/362/22, від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 зазначив, що корпоративні права на участь в управлінні товариством його учасники реалізовують, зокрема, шляхом прийняття компетентним органом товариства рішення щодо припинення повноважень одноосібного виконавчого органу (директора). Таке рішення може мати наслідки для трудових відносин, але визначальними у таких ситуаціях є відносини корпоративні. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.10.2025 у справі №207/4752/23.

Таким чином, реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь в управлінні ним шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на їхнє прийняття органу можуть мати наслідки і для трудових відносин, але визначальними у таких ситуаціях є відносини корпоративні, тобто пов`язані з управлінням товариством (постанови Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №510/456/17, від 04.02.2020 у справі №915/540/16, від 19.02.2020 у справі №145/166/18, від 12.01.2021 у справі №127/21764/17).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищенаведене, а також критерії розмежування корпоративних і власне трудових спорів, з урахуванням характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про те, що даний спір слід розглядати за правилами господарського судочинства, а тому провадження у даній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.255, 258-261, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Технікад» про скасування рішення загальних зборів, оформлених протоколом та наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітоку за весь час вимушеного прогулу закрити.

Роз`яснити позивачу право на звернення до відповідного господарського суду за правилами підсудності, встановленими ГПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М.Сосна