17 грудня 2025 року
Рівненський міський суд Рівненської області в складі:
головуючого судді Харечка С.П.,
секретар судового засідання Литвиненко В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із нерухомого майна в натурі, -
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Олексюк Роман Русланович звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із нерухомого майна в натурі.
В обґрунтування позову вказує, що ОСОБА_1 має належну на праві власності 26/100 частину житлового будинку АДРЕСА_1 загальною площею 125,1м2, житлового площею 83,4 м2, що складається з таких складових як: кухня - 6,8м2; хол 9,2 м2; житлова кімната 16,5 м2; коридор 4,4 м2; загальною площею 36,9 м2 житловою площею 16,5 м2, надвірні будівлі та споруди: «М» - навіс. «З» - вбиральня. № 1 - огорожа, що складають цілий окремий об`єкт - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами. Майно є подільне, однак, без згоди відповідачів позивач не може безперешкодно реалізовувати своє право розпоряджатися своїм майном, зокрема, продавати чи здійснювати будь-які інші дії, які потребують згоди співвласника. Згідно із висновком щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна належна ОСОБА_1 26/100 частина житлового будинку АДРЕСА_1 може бути виділена як самостійний об`єкт нерухомого майна в цілій ідеальній частці. Зазначає, що сторони по справі використовують належні їм частки будинковолодіння кожен сам собі окремо, незалежно один від одного користуються інженерними комунікаціями, мають окремий вхід в свою частину будинковолодіння.
Від представника позивача адвоката Олексюка Р.Р. надійшла заява про розгляд справи без його участі, в заяві вказав, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідачі в судові засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Про причини неявки суд не повідомили, відзив не подали, таким чином суд проводить розгляд справи на підставі ст. 280 ЦПК України в заочному порядку, на підставі наявних у справі даних та доказів.
Дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що згідно копії біржової угоди купівлі-продажу нерухомості від 03 березня 1998 року ОСОБА_4 (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) уклали на Рівненській товарній біржі угоду, відповідно до якої продавець продав а покупець купив 26/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці площею 1140 кв.м.
Згідно витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно №447876757 від 15.10.2025 року, домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності: ОСОБА_1 (26/100 частки), ОСОБА_5 (333/1000 частки) та ОСОБА_6 (407/1000 частки).
Згідно копії свідоцтва про право на спадщину від 24.01.2024 року, зареєстрованого в реєстрі за №98, спадкоємцем зазначеного в цьому свідоцтві майна ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є її син ОСОБА_2 . Спадщина на яку видане свідоцтво складається з 333/1000 частки житлового будинку АДРЕСА_1 .
Згідно договору купівлі-продажу від 31.07.2013 року, зареєстрованого в реєстрі за №5042, ОСОБА_6 (продавець) та ОСОБА_3 (покупець) уклали договір, відповідно до якого продавець зобов`язується передати, а покупець зобов`язується прийняти у власність належну продавцю на праві приватної спільної часткової власності 407/1000 частки домоволодіння АДРЕСА_1 , а покупець зобов`язується прийняти зазначену частку домоволодіння і сплатити обговорену грошову суму.
Згідно із висновком щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна належна ОСОБА_1 26/100 частка в житловому будинку АДРЕСА_1 , за технічними показниками 26/100 частки житлового будинку літера А-1, належна ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є відокремленою, має окремий вхід і може бути виділена в окремий об`єкт нерухомого майна.
Згідно із висновком щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна належна ОСОБА_1 26/100 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , містить наступні характеристики: 2-1 кухня - 6,8м2; 2-2 хол 9,2 м2; 2-3 житлова кімната 16,5 м2; І-V коридор 4,4 м2; загальною площею 36,9 м2 житловою площею 16,5 м2, надвірні будівлі та споруди: «М» - навіс. «З» - вбиральня. № 1 огорожа (площею 3,5кв.м.), що складають цілий окремий об`єкт - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами.
Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній власності. Згідно із ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками, при цьому право спільної часткової власності на нього припиняється.
Згідно із ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
В постанові Верховного Суду України від 03.04.2013 р. у справі № 6-12цс13 зазначається, що установлення співвласниками порядку користування будинком з виділенням конкретних приміщень у натурі не припиняє право спільної часткової власності, тому такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них. Виходячи з аналізу норм ст.ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійними виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.
Згідно ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Статтею 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Згідно п.п. 1.2, 2.1, 2.2, 2.4 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Відповідно до роз`яснень, даних у п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року №7 Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок , при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.
Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України).
Відповідно до частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Оскільки виділ належної позивачу частки із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна є технічно можливим, тому позов підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 12, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із нерухомого майна в натурі- задовольнити.
Виділити ОСОБА_1 в натурі належну їй на праві власності 26/100 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , що складається з приміщень: 2-1 кухня - 6,8 кв.м.; 2-2 хол 9,2 кв.м.; 2-3 житлова кімната 16,5 кв.м.; І-V коридор 4,4 кв.м.; загальною площею 36,9 кв.м., житловою площею 16,5 кв.м., надвірні будівлі та споруди: літ «М» - навіс., літ «З» - вбиральня, № 1 огорожа (площею 3,5 кв.м.), що складають цілий окремий об`єкт - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами - в самостійний об`єкт нерухомого майна в цілу ідеальну частку.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до Рівненського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя Харечко С.П.