У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Світлик О.М.,

за участю секретаря судового засідання Заяць А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідачем ОСОБА_1 подано до суду клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи від 04.11.2025, згідно з яким з урахуванням матеріалів та обставин справи, з метою з`ясування обставин, що мають істотне значення для правильного та об`єктивного розгляду справи судом, просить призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи виконаний підпис на оферті на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії від 16.10.2018 відповідачем ОСОБА_1 .? Проведення експертизи просить доручити експертам Закарпатський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Представники позивача, клопотання яких про проведення судових засідань у режимі відеоконфернеції було судом задоволено, були запрошені до відеоконференції, однак перебували у статусі «офлайн».

Відповідач у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву від 09.12.2025, згідно з якою просить розгляд його клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи від 04.11.2025 провести за його відсутності, клопотання підтримує повністю та просить задовольнити.

Розглянувши вказане клопотання відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що предметом позову у даній цивільній справі є стягнення з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь АТ «Сенс Банк» () заборгованості за кредитним договором №631036062 у розмірі 194448,75 грн, з яких: 118157,21 грн прострочене тіло кредиту, 76291,54 грн відсотки за користування кредитом.

Як вбачається із змісту позову та доданих до нього матеріалів, 16.10.2018 ОСОБА_1 уклав з АТ «Альфа Банк» угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631036062 (надалі кредитний договір).

Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором.

Умовами кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання позичальником умов договору останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед банком протягом тридцяти календарних днів з дня отримання від банку інформації.

Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредиту.

Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, яка становить 194448,75 грн.

25.11.2025 на виконання ухвали суду від представника позивача на адресу суду надійшли оригінал кредитного договору та копії первинних документів, в тому числі оригінал оферта на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631036062 від 16.10.2018 (а.с. 118).

Пунктом 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України регламентовано, що однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

За правилами ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ч. 1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з пп. 1.2.1 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5), одним із видів основної експертизи є криміналістична, підвидом якої є почеркознавча.

За змістом пп. 1.1 п. 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно з положеннями ч. 3 - 6 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що з метою повного, всебічного й об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі техніки, враховуючи принцип змагальності цивільного судочинства, за яким учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, у даній справі слід призначити судову почеркознавчу експертизу, а відтак, клопотання відповідача про призначення експертизи підлягає до задоволення.

При цьому, з урахуванням обставин справи, предмету позову і поданих доказів суд бере до уваги питання відповідача, яке останній просить покласти на вирішення експертизи.

Вирішуючи питання щодо експерта, який буде проводити експертизу, з метою дотримання вимог об`єктивності проведення експертизи, суд вважає за доцільне з урахуванням обставин справи доручити її проведення експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зважаючи, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Строк проведення експертизи слід визначити два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись ст. 103, 196-198, 252, 260, 261, 263, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі №308/12871/25 за позовною заявою акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити таке питання:

Чи виконаний підпис на документі - Оферта на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631036062 від 16.10.2018 відповідачем ОСОБА_1 (а.с. 118)?

Проведення експертизи доручити експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (Слов`янська набережна, 25, м. Ужгород, Закарпатська область, 88018).

Для проведення експертизи експерту надати матеріали цивільної справи №308/12871/25.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зобов`язати сторін у справі надати експерту за його вимогою оригінали чи копії документів, необхідних для проведення експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача ОСОБА_1 .

Встановити строк проведення експертизи два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалу про призначення експертизи направити особі, якій доручено проведення експертизи, та учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик