Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2778/25
Провадження № 2-о/935/55/25
У Х В А Л А

17 грудня 2025 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Щербаченко І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Коростишівська міська рада, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини,

установив:

ОСОБА_1 звернувся із заявою, заінтересована особа: Коростишівська міська рада, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 18 листопада 2025 року заяву залишено без руху та заявнику надано строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Копію ухвали від 18.11.2025 направлено заявнику для усунення недоліків за адресою, вказаною у заяві: АДРЕСА_1 . Вказану ухвалу суду заявник не отримав, що підтверджується у поштовому повідомлені про причини повернення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Слід зазначити, що заяви про зміну місця проживання, перебування заявника до суду не подано.

За правилами п. 4 ч. 6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Враховуючи, що ухвала направлялася на адресу, зазначену в пред`явленій заяві заявником, інші адреси заявник не зазначив, однак поштове відправлення повернулося з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», вважається, що особа належним чином повідомлена про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст.272 ЦПК України ухвала суду від 18.11.2025 про залишення позову без руху вважається такою, що вручена заявнику.

Станом на 17 грудня 2025 року заявник недоліки не усунув, до суду будь-яких заяв чи клопотань на виконання ухвали про залишення заяви без руху до Коростишівського районного суду Житомирської області не надходило, жодних заходів з метою дізнатися про стан розгляду справи не вжито.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (Рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» № 3236/03 від 03.04.2008).

Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Нормами статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 07.07.1989 в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

ЄСПЛ зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом першим статтею 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права (рішення ЄСПЛ від 12.07.2001 у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини»).

Обмеженням права на доступ до суду в даному випадку є додержання процесуальної форми і змісту пред`явленої до суду позовної заяви, тобто додержання умов її прийнятності, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із урахуванням вищевикладеного, оскільки зазначені в ухвалі суду про залишення заяви без руху недоліки у визначений строк не усунуті, суддя дійшов до висновку, що заяву слід вважати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Коростишівська міська рада, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини повернути особі, яка її подала.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її ухвалення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя І.В. Щербаченко