Справа № 642/7821/25
Провадження № 2/642/2562/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 року м. Харків

Суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Проценко Л.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПрАТ «Харківенергозбут» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання провести перерахунок заборгованості, відшкодування моральної шкоди та надання розстрочки виконання зобов`язань, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Холодногірського районного суду м. Харкова з позовом до відповідача, в якому просить визнати дії ПрАТ «Харківенергозбут» щодо оприлюднення списків «боржників» неправомірними; визнати дії відповідача щодо нав`язування обов`язкового внеску 40% боргу як умови реструктуризації незаконними та такими, що порушують права споживача; зобов`язати відповідача надати повний та деталізований перерахунок заборгованості та провести акт звірки; визнати психологічний тиск та погрози судом зі сторони відповідача неправомірними; стягнути з ПрАТ «Харківенергозбут» моральну шкоду у розмірі 3000 грн.; у разі встановлення судом наявності боргу надати розстрочку його погашення на строк 12 місяців без вимоги першого внеску; витребувати у ПрАТ «Харківенергозбут» інформацію щодо вихідних дзвінків, здійснених позивачці.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю за необхідне подану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст. 185 ЦПК України з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно зі ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач ОСОБА_1 у прохальній частині позовної заяви висуває сім вищезазначених позовних вимог, однак, не всі з них охоплюються спором щодо захисту прав споживачів. Зокрема, вимога надати розстрочку погашення боргу на строк 12 місяців без вимоги першого внеску, встановлення наявності або відсутності боргу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями п.п. 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем пред`явлено три позовні вимоги немайнового характеру, які не охоплюються категорією справ «Про захист прав споживачів», адже заявлення вимог про ресуктуризацію боргу без сплати першого внеску на 12 місяців, встановлення наявності або відсутності боргу, не входить до предмету розгляду по цих справах.

Як це врегульовано положеннями абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У свою чергу, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду Верховного Суду в постанові від 18 вересня 2023 року, прийнятій у справі №758/5118/21, провадження №61-5554сво23, виснувала: 1) у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру; 2) до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці; 3) норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

З огляду на викладене вище, позивач, заявляючи три вимоги, які не охоплюються предметом спору «Про захист прав споживачів», повинен сплатити судовий збір за кожну позовну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

Водночас ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року у справі № 916/228/22, особи, які після 04 жовтня 2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».

Таким чином, беручи до уваги наведене вище, ураховуючи, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2025 року становить 1211,20 за одну позовну вимогу немайнового характеру, позивач повинен сплатити судовий збір в розмірі 1937,92 гривень (1211,20 х 2 х 0,8 = 2422,40) та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Встановлено, що позовна заява не містить інформації щодо наявності чи відсутності електронного кабінету відповідача, та повних анкетних даних сторін (дати народження позивача).

Тобто, позивачу потрібно зазначити вищевказані відомості у позовній заяві.

Приписами ч.1 ст.177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. До позовної заяви необхідно додати копії документів відповідно до кількості учасників справи.

В додатках до вказаної позовної заяви відсутні докази її направлення відповідачу ПрАТ «Харківенергозбут».

Відповідно до положень частини 7 статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім того, позивач не зазначає посилання на докази щодо заяви про надання реструктуризації на 12 місяців та відповідь ПрАТ «Харківенергозбут».

Щодо вимоги позивача до суду про витребування у ПрАТ «Харківенергозбут» інформації щодо вихідних дзвінків з боку відповідача, то суд зазначає таке.

Відповідно до положень ст. 84 ЦПК України, у разі неможливості самостійно надати доказ, сторона вправі подати клопотання про витребування доказу судом.

Разом з тим, в даному випадку позивачем не надано жодного доказу вжиття заходів для отримання доказу самостійно та (або) причин неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

На недотримання вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено відомостей про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно з п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Однак у позовній заяві ОСОБА_1 вказані підтвердження відсутні.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦП України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ «Харківенергозбут» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання провести перерахунок заборгованості, відшкодування моральної шкоди та надання розстрочки виконання зобов`язань залишити без руху, надавши позивачу час для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ «Харківенергозбут» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання провести перерахунок заборгованості, відшкодування моральної шкоди та надання розстрочки виконання зобов`язань - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в строк протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху привести позовну заяву у відповідність з вимогами статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, шляхом усунення недоліків, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г. Проценко