Справа № 229/8723/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2025 року місто Кривий Ріг

Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі головуючого Чайкіна І.Б., за участю секретаря судового засідання Хімченко А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах яких діє адвокат Гуревич Родіон Геннадійович до ШЕВЧЕНКІВСЬКОЇ РАЙОННОЇ В МІСТІ КИЄВІ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАТИЦІЇ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Покровського районного суду міста Кривого Рогу із Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, на виконання ухвали від 05.07.2025 року, надійшла вказана позовна заява.

Сторона позивача звернулась до суду з вказаним позовом в якому просили визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Обґрунтовує тим, що з поважних причин пропущено встановлені законом строк для прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_1 спочатку повинна була отримати документи, що підтверджують її родинні зв`язки із померлим, а також необхідність встановлення факту смерті діда в судовому порядку, оскільки він помер у міста Алушта АР Крим, яке тимчасово не контролюється українською владою, що виключає можливість відповідно до чинного законодавства України належним чином оформити свідоцтво про право на спадщину. Вважають, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері було викликано для позивачки поважними причинами, вона є єдиним претендентом на спадщину після смерті діда.

Ухвалою суду від 05.09.2025 прийнято до розгляду позовну заяву в провадження судді Чайкіна Ігоря Борисовича, для розгляду за підсудністю та визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, надано учасникам справи можливість надати свої відзив, відповідь на відзив, заперечення.

Ухвалою суду від 18.09.2025 закрито підготовче судове засідання по справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явився, представник подав заяву якою підтримав заявлений позов та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі на підставі наявних доказів.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву згідно якої просить розглянути справу за їх відсутності на підставі наявних матеріалів справи та рішення просили прийняти згідно норм чинного законодавства.

Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , в свідоцтві про народження в графі «батьки» зазначено: мати ОСОБА_3 , батько ОСОБА_4 (а.с. 13).

ОСОБА_4 був сином ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про народження (а.с. 21).

Отже позивачка ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Алушта, АРК КРИМ УКРАЇНА, що підтверджено свідоцтвом про смерть (а.с. 17).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина.

На праві власності померлому ОСОБА_2 належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом про право власності (а.с. 22-25).

Постановою приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Кисельовою О.В. від 18.10.2024 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса, а також на момент відкриття спадщини не проживала зі спадкодавцем (а.с. 15).

За правилами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Приписами ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правилами ч. 3 ст.1272 ЦК України закріплено, що про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 N 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30.01.2020 у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 361/1699/20-ц від 28.10.2022 зазначено, що подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 362/5972/18від 16.12.2020 вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні.

Як зазначає позивачка, вона пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини, через неможливість отримання свідоцтва про смерть свого діда ОСОБА_2 відповідного зразка та таке, яке буде діяти на території України, оскільки він помер у тимчасово окупованому місті Алушта, їй довелося звертатися до суду із заявою про встановлення факту смерті, рішення постановлено судом 14.02.2022 року і лише на підставі вказаного рішення вона отримала свідоцтво про смерть відповідного зразка.

На виконання ухвали суду надано від ПРИВАТНОГО НОТАРІУСА КИЇВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ Кисельової Олени Володимирівни надано копію спадкової справи, яка заведена після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , з якої вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звернулася 18.10.2024 року ОСОБА_1 , інші спадкоємці заяви про прийняття спадщини або відмову від неї заяви не подали.

З урахуванням наведеного у позивачки виникли об`єктивні та істотні труднощі для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 2, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про право на спадкування.

На думку суду, з урахуванням наведених вимог закону, встановленої судом поважності причин пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини, відсутності інших, крім позивачки, спадкоємців, які б бажали прийняти спадщину, визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини буде відповідати загальним засадам цивільного законодавства, визначеним уст. 3 ЦК України.

Суд вважає, що чотири місяці буде достатнім строком для подання позивачкою відповідної заяви про прийняття спадщини.

керуючись ст.ст.79 81, 141, 223,229,247,259,263-265 ЦПК України, ст.ст.1268 1272 ЦК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 в інтересах яких діє адвокат Гуревич Родіон Геннадійович до ШЕВЧЕНКІВСЬКОЇ РАЙОННОЇ В МІСТІ КИЄВІ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАТИЦІЇ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк у чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Перебіг строку подання заяви до нотаріального органу обчислюється з моменту набрання цим рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12.12.2025 року.

Суддя: І. Б. Чайкін