Дата документу 18.12.2025Справа № 554/9116/25
Провадження № 2/554/3937/2025
У Х В А Л А

Іменем України

18 грудня 2025 року м. Полтава

Суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Гольник Л.В., при секретарі Фесенко К.О., за участю представника відповідача Бочаренка Є.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Полтави цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ,-

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду міста Полтави через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ у розмірі 48393,66 грн.

Ухвалою судді від 12.08.2025 року за вказаним позовом відкрито спрощене позовне провадження.

Ухвалою суду від 14.10.2025 року задоволено клопотання представника відповідача та визнано явку представника позивача ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» обов`язковою. Відкладено розгляд цивільної справи на 09:00 год. 12.11.2025 року. Витребувано у Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» (36000, м. Полтава, вул. Козака, 2А, ) інформацію хто є клієнтом за ЕІС кодом 56ХМ0W у м. Полтаві.

На виконання ухвали суду Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» повідомило, що згідно облікової бази АТ «Полтавагаз» присвоювався персональний код 56ХМ26І01011410W (м. Полтава, вул. Кірхова, буд. 7, кв. 4, о/р НОМЕР_1 ). 14.05.2025 року заяву-приєднання до умов договору розподілу природного газу за адресою: АДРЕСА_1 підписала ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

У судові засідання 12.11.2025, 18.12.2025 року представник позивача не з`явилася.

У судовому засіданні представник відповідача вважав за доцільне залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, оскільки представник позивача жодного разу не з`являвся у судові засідання, а без його участі розглянути дану справу неможливо.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження№ 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Як вбачається, у судові засідання 12.11.2025, 18.12.2025 року представник позивача не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Встановлено, що позивач ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» та її представник Альховська І.Б. є користувачами в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі (а.с. 30).

Отже, відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

05.11.2025 року представник позивача Альховська І.Б. через «Електронний суд» подала клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, яке ухвалою суду від 06.11.2025 року було задоволено (а.с. 56, 57).

Проте, у судове засідання 12.11.2025 року представник позивача не з`явилася, направивши заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншій справі, не надавши підтвердження поважності причин неявки у судове засідання (а.с.59).

У судове засідання 18.12.2025 року представник позивача викликалася судовою повісткою, яка була направлена до електронного кабінету.

Як повідомила секретар судового засідання на час проведення судового засідання заяв та клопотань від представника позивача не надходило, остання у підсистемі «ВКЗ» перебуває поза мережею, на телефон, зазначеній у клопотанні не відповідає.

У зв`язку з тим, що сторона позивача повторно не з`явилася у судове засідання, не повідомивши про причини неявки, заяв та клопотань до суду не подавала, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 грудня 2025 року.

Суддя Л.В.Гольник