Справа № 214/9218/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

08 грудня 2025 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Чернової Н.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Нестеренко К.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу №214/9218/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман Ірина Іванівна, про визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

15.09.2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить суд визнати службу в ЗСУ як поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та поновити його; визначити для нього додатковий строк тривалістю в 6 (шість) місяців для подання заяви при прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , після її смерті відкрилась спадщина, до якої входить власність на нерухоме майно, а саме право власності на частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач та його родичі (донька рідного брата після його смерті) є спадкоємцями за законом, інших спадкоємців не має. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.3 ст.46 цього Кодексу). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п.2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до абзацу 6 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкувания» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку. Суворе застосування строків звернення до суду в умовах воєнного стану може обмежувати конституційне право військовослужбовців на доступ до правосуддя, що суперечить принципу справедливості. Дана правова позиція також підтверджена в рішенні Верховного Суду у справі №120/359/24 щодо поважності пропуску сроку у зв`язку з находженням на військовій службі. Виходячі з наведеного в цій справі Верховний суд сформував наступний правовий висновок щодо застосування положень щодо пропуску процесуального строку у яких пов`язаний саме з призовом до Збройних Сил України для виконання конституційного обов`язку із захисту суверенітету і незалежності Держави Україна: Проходження особою військової служби, призваною у Збройні Сили України, може бути підставою для поновлення строку звернення до суду з кількох причин, пов`язаних із особливим статусом військовослужбовців та характером їхньої служби: обмеження доступу до правової допомоги: під час служби військовослужбовці можуть перебувати у віддалених, в тому числі й небезпечних місцях, де відсутній доступ до адвокатів чи інших правових ресурсів, що обмежує можливість своєчасного звернення до суду. Виконання обов`язків служби: військовослужбовці, особливо в умовах воєнного стану, часто перебувають у стані, коли фізично або психологічно неможливо займатися приватними справами, зокрема ініціювати судові спори; фактор часу: участь військовослужбовця у довготривалих операціях, навчаннях або від рядженнях може унеможливити дотримання, визначеного процесуальним законом, строку для звернення до суду; повага до особливого статусу військовослужбовців: враховуючи виконання військовослужбовцями важливої функції із захисту держави, законодавство та судова практика мають враховувати обставини, пов`язані з проходженням військової служби, як вагому підставу для поновлення строку; обов`язок держави забезпечувати реалізацію принципу рівного доступу до правосуддя: проходження військової служби може суттєво ускладнити реалізацію особами цього права, а отже, з метою належного забезпечення зазначеного принципу, може визнаватися об`єктивною причиною пропуску процесуального строку. Так, положення ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу», а також Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначають, що документами, які підтверджують факт мобілізації, є: військовий квиток, де має бути запис про те, що особа є мобілізованою у порядку чинної загальної мобілізації; мобілізаційне розпорядження, видане відповідним ТЦК та СП, на обліку в якому перебуває військовозобов`язаний; довідка з військової частини за формою №5, яка підтверджує, що особа є мобілізованою на підставі Указу президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022. Відповідно до листа від 21.08.2014 N 322/2/7142 МОУ документом, який підтверджує призов та проходження військової служби військовослужбовцем у особливий період, а також підтверджує призов під час мобілізації резервістів та військовозобов`язаних, є військовий квиток в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки. За таких обставин на підтвердження поважності пропуску вказаного строку він хоче зазначити наступне на території моєї країни відбувається збройна агресія з боку Російської Федерації та за обов`язком перед своєю Батьківщиною кожен громадянин повинен захищати Вітчизну її незалежність та територіальну цілісність України, шанувати її державні символів. Як вбачається з копії військово облікового документу для захисту своєї держави він вступив на військову службу до ЗСУ де проходжу службу по теперішній час, а тому пропуск вказаного строку ним був пропущений з поважних причин. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595 при заведенні спадкової справи нотаріус за даними спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Як свідчать обставини справи нотаріус не вчиняла дії для повідомлення мене про відкриття спадщини, не здійснила мого виклику як спадкоємця за законом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення прийняття спадщини. Необхідність вчинити нотаріусом дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Як вбачається з інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 09.06.2024 року приватним нотаріусом Кучман І.І. була заведена спадкова справа № 71825033 від 09.01.2024 року за заявою спадкоємця (доньки померлого брата), про що в належний спосіб встановленому законом він повідомлений не був. Таким чином служба в ЗСУ та порушення нотаріусом обов`язку, щодо належного повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини є підставою для поновлення строку для її прийняття. Нехтування свого права подачі до суду позовної заяви для визначення додаткового строку для прийняття спадщини мною не здійснювалося, оскільки відповідно до постанови Дніпропетровського апеляційного суду від 02.09.2025 року в цивільній справі 214/9523/25 про забезпечення позову не мав інформації про спадкоємицю, як того вимагає п.2 ч.3 ст.175 ЦПК, а тому і був вимушений додатково звернутися до суду з цим питанням.

Ухвалою суду від 19.09.2025 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 24.09.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, розпочато загальне позовне провадження із проведенням підготовчого судового засідання.

Позивач на участь у судовому засіданні не скористався, подав до суду заяву в якій просить справу розглядати за його відсутності, з урахуванням письмових пояснень та доказів, поданих позивачем, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог, заявлені вимоги визнає в повному обсязі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман І.І. правом на участь у судовому засіданні не скористались, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, надавши їм оцінку в сукупності, дійшов до наступного висновку.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщини на нерухоме, а саме: квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачем в підтвердження перебування на військовій службі надані наступні документи: посвідчення учасника бойових дій виданого 14.03.2019 року; військовий квиток серія НОМЕР_1 .

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Як вбачається з інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.06.2024 року приватним нотаріусом Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман І.І. заведена спадкова справа №71825033 від 09.01.2024 року за заявою спадкоємця.

Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги за законом, звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак постановою приватного нотаріуса Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман І.І. від 13.06.2025 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За матеріалами спадкової справи № 8/2024, витребуваної за ухвалою суду від 03.11.2025 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з заявою на прийняття спадщини за законом після смерті померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулась онука ОСОБА_2 . Свідоцтво про право на спадщину на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 не видавалось, інші спадкоємці із заявами не звертались.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).

Указана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23), від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22).

У постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22) Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

При цьому суд враховує також позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) де зазначено, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті1270,1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину … а тому пункт 3постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям1270,1272 ЦК України і не підлягає застосуванню.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами на підтвердження факту перебування позивача ОСОБА_1 в лавах ЗСУ, також враховуючи, позицію ОСОБА_2 , яка визнала позовні вимоги, не заперечувала проти їх задоволення, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман Ірина Іванівна, про визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 6 (шість) місяців з моменту набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 копійок в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про сторін:

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кучман Ірина Іванівна, місцезнаходження: вул. Костенка, буд. 25, прим. 1, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область.

Суддя Н.В. Чернова