Справа № 128/4029/25
Провадження № 22-ц/801/2619/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Карпінська Ю. Ф.
Доповідач:Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Стадника І.М. (судді-доповідача),

суддів: Войтка Ю.Б., Міхасішина І.В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 08 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди,

встановив:

Не погодившись з ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області, постановлену 08 жовтня 2025 року позивач ОСОБА_1 подав 10 листопада 2025 року апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 17 листопада 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху з підстав несплати судового збору та у зв`язку з пропущенням строку на апеляційне оскарження ухвали суду, а наведені причини пропуску процесуального строку визнані не поважними.

А тому апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, та запропоновано подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, зазначивши інші підстави для поновлення цього строку, а також надати докази сплати судового збору, або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Роз`яснено, що у разі невиконання вимог ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або ж вказані підстави про поновлення строку будуть визнані неповажними у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено. У випадку невиконання вимог ухвали в іншій її частині, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернена особі, яка її подала.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянту на вказану ним поштову адресу та отримана останнім 27 листопада 2025 року, що підтверджується витягом з трекінгу АТ «Укрпошта».

Разом з тим, з часу отримання (27.11.2025) копії ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху апелянт жодних дій, спрямованих на усунення недоліків скарги не вчинив. Про причини невиконання суду не повідомлено, також до суду апеляційної інстанції не надходила заява про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги, що перешкоджає суду апеляційної інстанції дійти висновку про наявність підстав для відкриття апеляційного провадження, в т.ч. поновлення строку на апеляційне оскарження.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

У статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За загальним правилом статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 354 цього Кодексу учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Апеляційний суд наголошує, що право на апеляційний перегляд судових рішень не є абсолютним і кореспондується з обов`язком дотримуватися норм процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Інститут строків у цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільно-правових відносинах, як складової принципу верховенства права, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

У статті 6 Конвенції про захист пав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у практиці Європейського суду з прав людини.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Статтею 12 ЦПК України передбачено рівність учасників справи у користуванні своїми правами та здійсненні ними процесуальних обов`язків.

За правилами статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Отже, процесуальний обов`язок доказування та подання відповідних доказів покладений саме на учасника справи.

Апеляційний суд звертає увагу апелянта на те, що саме на нього покладено обов`язок по доказуванню, причини пропуску процесуального строку входять до локальності предмета доказування і має бути доведений апелянтом.

Так само у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з п. 4 ч.1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 17 листопада 2025 року щодо подання інших доказів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, апелянтом не виконані, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись статтями 357, 358 ЦПК України, суд , -

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 08 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена в частині відмови у відкритті апеляційного провадження в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І. М. Стадник

Судді Ю.Б. Войтко

І.В. Міхасішин