Справа № 682/2404/25
Провадження № 2/682/1407/2025
У Х В А Л А

15 грудня 2025 року

Славутський міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючої судді Мотонок Т.Я.,

за участю секретаря судових засідань Мелашенко О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Антонюка Павла Георгійовича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі № 682/2404/25 за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Козійчук Олександр Іванович, до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні майном,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Козійчук О.В., до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні майном.

15.12.2025 до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Антонюка П.Г., про відвід головуючої судді Мотонок Т.Я. у зв`язку з наявнiстю обставин, якi, на його думку, викликають сумнiв у її неупередженостi та об`єктивностi, оскільки суддя Славутського міськрайонного суду Хмельницької області Мотонок Т. Я. розглядала позовну заяву ОСОБА_1 до Славутської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , Славутської державної нотаріальної контори в особі Ізяславської державної нотаріальної контори, про визнання права власності на спадкове майно, та відмовила у її задоволенні, при цьому в подальшому судом апеляційної інстанції вказане рішення було скасоване. На думку представника відповідача у розумної людини, яка володіє зазначеною інформацією може скластися враження про упередженість судді.

Так, згідно ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

У відповідності до ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Таким чином, оскільки заява про відвід судді Мотонок Т.Я. надійшла поза межами судового засідання, заявлений відвід розглядається тим самим складом суду, який розглядає справу, в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

На підставі ст. 247 ЦПК України, фіксування судового розгляду технічними засобами не здійснювалось.

Отже, вирішуючи заявлений головуючій судді Мотонок Т.Я. відвід судом враховуються положення ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, якими передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Так, згідно вказаної норми, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях ЄСПЛ, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 67 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

З наведеного вище слідує, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв, зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення судом дотримання процесуальних прав та свобод учасників справи.

Ознайомившись із заявою та підставами заявленого відводу головуючій судді Мотонок Т.Я. суд приходить до висновку, про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність підстав для відводу, визначених ст. 36 ЦПК України, зокрема щодо упередженості судді Мотонок Т.Я.

Мотиви заяви, якими представник відповідача обґрунтовує заявлений відвід, є виключно нічим не підтвердженими припущеннями, будь-яких аргументів, які б свідчили про упередженість головуючої судді Мотонок Т.Я., заявником не наведено.

Отже, заявлений відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. суд вважає необґрунтованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. був заявлений 15.12.2025, тобто більше ніж на 3 дні до наступного судового засідання - 18.12.2025, а суд дійшов висновку про його необґрунтованість, заяву про відвід головуючої судді Мотонок Т.Я. слід передати іншому складу суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 36, 40, 259, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Передати заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Антонюка Павла Георгійовича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі № 682/2404/25 за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Козійчук Олександр Іванович, до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні майном, до канцелярії суду для проведення розподілу відповідно до вимог ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мотонок Т. Я.