Справа № 548/2601/25
Провадження № 2-о/548/101/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2025 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання Матвієнко О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин

В С Т А Н О В И В:

Позиція заявника та заінтересованої особи, процесуальні дії, вчинені по справі.

Заявник звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаною заявою.

На обґрунтування заяви зазначає, що вона ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 її брат, ОСОБА_4 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Шишацької селищної ради 25 листопада 2024 року.

Відповідно до довідки № 02-25/11/355, виданої Сагайдацьким старостинським округом виконавчого комітету Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області 06.10.2025 року, встановлено, що останнім місцем реєстрації громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , було АДРЕСА_1 .

На момент смерті разом із ним була зареєстрована його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (Оригінал довідки міститься у матеріалах спадкової справи.)

До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_4 входить: 1/6 частки земельної ділянки площею 2,3955 га, кадастровий номер :00:022:0020, що надана для ведення особистого селянського господарства та знаходиться на території Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Горбань В.В. 06.10.2021 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1152.

У провадженні Миргородської державної нотаріальної контори знаходиться спадкова справа №1/2025 на майно ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , заведена за заявою від 04.01.2025 року про прийняття спадщини відповідно до статті 1262 ЦК України.

Дружина, ОСОБА_2 , відмовилася від прийняття спадщини, про що 14 травня 2025 року подала відповідну заяву.

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 16 січня 2025 року за № , встановлено прізвище спадкодавця ОСОБА_5 .

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 16 січня 2025 року за № 1, встановлено прізвище (дівоче) спадкоємця ОСОБА_6 .

Враховуючи вищевикладене, Миргородська державна нотаріальна контора була позбавлена можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки з наданих документів встановлені розбіжності в написанні прізвища в документах, що підтверджують родинні відносини спадкодавця і спадкоємця та свідоцтвом про смерть спадкодавця, тобто нотаріусом не встановлено, що заявниця є спадкоємцем за законом другої черги як сестра померлого, про що свідчить лист за № 1156/01-16 від 04.09.2025 року.

Таким чином, в матеріалах спадкової справи відсутні документи, що підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_4 та заявницею, ОСОБА_1 , як сестрою померлого.

З метою підтвердження родинних відносин між заявницею та померлим братом, заявниця звернулася за проведенням лінгвістичної експертизи щодо встановлення тотожності написання прізвищ « ОСОБА_7 » (зазначеного у її та братовому свідоцтвах про народження) і « ОСОБА_8 » (вказаного у свідоцтві про смерть брата).

Відповідно до змісту експертного висновку № 056/1485-n, наданого Українським бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України 23 жовтня 2025 року було повідомлено наступне:

З практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки орфографічного розподібнення документальних записів українських прізвищ внаслідок неврахування походження цього прізвища, під впливом його російської вимови або через орфографічне посередництво відповідного запису російською мовою. У частині документів записи прізвища відповідають чинним правописним стандартам. Лінгвістична ідентифікація таких записів ґрунтується на їхньому співвіднесенні з типовими девіаціями в практиці документування власних назв, зумовленими наведеними вище причинами.

Прізвище ОСОБА_9 - українського походження. Воно утворене від особового імені Кирій. Його орфографія регулюється чинними стандартами написання українських прізвищ. Субнормативний український запис ОСОБА_10 Виник при міжмовних перетвореннях через посередництво відповідного російського запису (рос. Кирий) й графічно відтворює російську вимову цього прізвища, що є типовою девіацією в практиці документування в умовах українсько-російської міжмовної взаємодії.

Відповідно до чинних стандартів нормативним українським записом зазначеного прізвища є ОСОБА_9 (див. Український правопис, 2019, § 141; ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с. 311-315; ОСОБА_13 . Словник українських імен. - К.: Довіра, 2005, с. 175).

З урахуванням зазначеного українські записи прізвища ОСОБА_9 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_4 ; паспорт громадянина України, запис ОСОБА_14 ; довідка про місце проживання особи, запис ОСОБА_4 ; свідоцтво про право на спадщину за законом, записи ОСОБА_15 , ОСОБА_4 ) і ОСОБА_10 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_6 , батько ОСОБА_16 , мати ОСОБА_17 ; свідоцтво про укладення шлюбу, запис ОСОБА_7 / ОСОБА_1 ; свідоцтво про народження (повторно), записи ОСОБА_5 , батько ОСОБА_16 , мати ОСОБА_17 ) та російський запис ОСОБА_18 (паспорт громадянина України, запис російською мовою ОСОБА_19 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Факт родинного зв`язку заявниці з братом підтверджується також свідоцтвами про право на спадщину, виданими приватним нотаріусом Лубенського (Хорольського) районного нотаріального округу Полтавської області Горбань В. В. 06.10.2021 року (реєстровий № 1152) та 04.08.2020 року (реєстровий № 516), оформленими на ім`я ОСОБА_4 як сина ОСОБА_17 , а також на ім`я, ОСОБА_1 , дочки ОСОБА_17 .

Встановлення факту родинних відносин має суттєве значення для оформлення спадкових прав як спадкоємця за законом другої черги та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

02.12.2025 р. по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку окремого провадження.

Заявниця у судове засідання не з`явилася, прохала суд розглянути справу у її відсутність за наявними у справі матеріалами.

Заінтересована особа у судове засідання не з`явилася, просить розглянути справу у її відсутність за наявними у справі матеріалами.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

Заявниця, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 її брат, ОСОБА_4 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Шишацької селищної ради 25 листопада 2024 року.

Відповідно до довідки № 02-25/11/355, виданої Сагайдацьким старостинським округом виконавчого комітету Шишацької селищної ради Миргородського району Полтавської області 06.10.2025 року, встановлено, що останнім місцем реєстрації громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , було АДРЕСА_1 .

На момент смерті разом із ним була зареєстрована його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (Оригінал довідки міститься у матеріалах спадкової справи.)

До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_4 входить: 1/6 частки земельної ділянки площею 2,3955 га, кадастровий номер :00:022:0020, що надана для ведення особистого селянського господарства та знаходиться на території Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Горбань В.В. 06.10.2021 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1152.

У провадженні Миргородської державної нотаріальної контори знаходиться спадкова справа №1/2025 на майно ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , заведена за заявою від 04.01.2025 року про прийняття спадщини відповідно до статті 1262 ЦК України.

Дружина, ОСОБА_2 , відмовилася від прийняття спадщини, про що 14 травня 2025 року подала відповідну заяву.

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 16 січня 2025 року за № , встановлено прізвище спадкодавця ОСОБА_5 .

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 16 січня 2025 року за № 1, встановлено прізвище (дівоче) спадкоємця ОСОБА_6 .

Враховуючи вищевикладене, Миргородська державна нотаріальна контора була позбавлена можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки з наданих документів встановлені розбіжності в написанні прізвища в документах, що підтверджують родинні відносини спадкодавця і спадкоємця та свідоцтвом про смерть спадкодавця, тобто нотаріусом не встановлено, що заявниця є спадкоємцем за законом другої черги як сестра померлого, про що свідчить лист за № 1156/01-16 від 04.09.2025 року.

Таким чином, в матеріалах спадкової справи відсутні документи, що підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_4 та заявницею, ОСОБА_1 , як сестрою померлого.

З метою підтвердження родинних відносин між заявницею та померлим братом, заявниця звернулася за проведенням лінгвістичної експертизи щодо встановлення тотожності написання прізвищ « ОСОБА_7 » (зазначеного у її та братовому свідоцтвах про народження) і « ОСОБА_8 » (вказаного у свідоцтві про смерть брата).

Відповідно до змісту експертного висновку № 056/1485-n, наданого Українським бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України 23 жовтня 2025 року було повідомлено наступне:

З практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки орфографічного розподібнення документальних записів українських прізвищ внаслідок неврахування походження цього прізвища, під впливом його російської вимови або через орфографічне посередництво відповідного запису російською мовою. У частині документів записи прізвища відповідають чинним правописним стандартам. Лінгвістична ідентифікація таких записів ґрунтується на їхньому співвіднесенні з типовими девіаціями в практиці документування власних назв, зумовленими наведеними вище причинами.

Прізвище ОСОБА_9 - українського походження. Воно утворене від особового імені Кирій. Його орфографія регулюється чинними стандартами написання українських прізвищ. Субнормативний український запис ОСОБА_10 Виник при міжмовних перетвореннях через посередництво відповідного російського запису (рос. Кирий) й графічно відтворює російську вимову цього прізвища, що є типовою девіацією в практиці документування в умовах українсько-російської міжмовної взаємодії.

Відповідно до чинних стандартів нормативним українським записом зазначеного прізвища є ОСОБА_9 (див. Український правопис, 2019, § 141; ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с. 311-315; ОСОБА_13 . Словник українських імен. - К.: Довіра, 2005, с. 175).

З урахуванням зазначеного українські записи прізвища ОСОБА_9 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_4 ; паспорт громадянина України, запис ОСОБА_14 ; довідка про місце проживання особи, запис ОСОБА_4 ; свідоцтво про право на спадщину за законом, записи ОСОБА_15 , ОСОБА_4 ) і ОСОБА_10 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_6 , батько ОСОБА_16 , мати ОСОБА_17 ; свідоцтво про укладення шлюбу, запис ОСОБА_7 / ОСОБА_1 ; свідоцтво про народження (повторно), записи ОСОБА_5 , батько ОСОБА_16 , мати ОСОБА_17 ) та російський запис ОСОБА_18 (паспорт громадянина України, запис російською мовою ОСОБА_19 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Факт родинного зв`язку заявниці з братом підтверджується також свідоцтвами про право на спадщину, виданими приватним нотаріусом Лубенського (Хорольського) районного нотаріального округу Полтавської області Горбань В. В. 06.10.2021 року (реєстровий № 1152) та 04.08.2020 року (реєстровий № 516), оформленими на ім`я ОСОБА_4 як сина ОСОБА_17 , а також на ім`я, ОСОБА_1 , дочки ОСОБА_17 .

Встановлення факту родинних відносин має суттєве значення для оформлення спадкових прав як спадкоємця за законом другої черги та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Норми права, застосовані судом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст.1220 ЦК України).

Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцев із часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до п.п. 4.12, 4.2 пункту 4 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

Відповідно до пп.4.18 п.4 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини тощо.

Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.

Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом. Цей перелік не є вичерпним, і в ч. 2 ст. 256 ЦК зазначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно із статтею 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110-114 СК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації та місця проживання: АДРЕСА_2 ), за участю заінтересованої особи: Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ( код ЄДРПОУ: 22528612, адреса знаходження: м. Хорол, вул. Соборності буд. 4, Лубенського району Полтавської області) , ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації та місця проживання: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту родинних відносин, -задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , є рідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Сагайдак Миргородського району Полтавської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 16.12.2025 року.

Суддя : О.В. Коновод