Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1952/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.12.2025 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі головуючого - судді Васільєва С.В.,

за участі секретаря судового засідання Шимкової Т.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Антонінської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить визначити їй, ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці, для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнавши причини його пропуску поважними.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який постійно проживав в с.Кременчуки, Хмельницького району Хмельницької області.

Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить спадкодавцю на підставі Свідоцтва на право власності на житло № НОМЕР_1 від 04.06.2002, виданого комісією по приватизації при Красилівській районній держадміністрації.

Зазначає, що оскільки вона не являлась спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , вона не зверталась до нотаріальних органів з приводу прийняття чи оформлення спадщини.

Вказує, що за життя ОСОБА_2 вона проживала з останнім по сусідству, перебували в добрих відносинах. Після смерті його дружини та сина він проживав одиноко. Співчуваючи, вона намагалась підтримати його, часто допомагала по дому, купувала необхідні ліки та продукти харчування. Після смерті ОСОБА_2 вона приймала участь у його похованні, закрила квартиру.

Так як тривалий час ніхто не запитував її з приводу документів та ключів від квартири, в вересні 2025 року вона звернулась до нотаріуса з метою отримання інформації, чи оформлено спадщину після смерті ОСОБА_2 . Від нотаріуса позивач довідалась, що спадкова справа не заводилась, так як ніхто із заявою про прийняття спадщини не звертався, а також вона дізналась про наявність заповіту, за яким все майно померлого він заповідав їй.

У видачі свідоцтва про право на спадщину приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Паршенко М.В. їй було відмовлено, про що надано постанову від 07.10.2025. Відмова нотаріуса обґрунтована тим, що вона пропустила встановлений чинним законодавством 6-ти місячний термін для прийняття спадщини.

Зазначає, що 14.10.2025 на її прохання старостою Кременчуківського старостинського округу Антонінської селищної ради Хмельницького району їй було видано дублікат заповіту, складеного спадкодавцем ОСОБА_3 , який посвідчений старостою Кременчуківського старостинського округу 22.06.2022. Згідно вказаного заповіту вона є спадкоємцем.

Вказує, що у встановлений законом шестимісячний термін вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як не знала, що має право на спадкування, оскільки не є спадкоємцем за законом, а також їй не було відомо про існування заповіту.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, представник подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не подавав.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою від 30 жовтня 2025 призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 20 листопада 2025 року закрито підготовче провадження, призначено розгляд справи по суті.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Місце його народження та місце смерті - с.Кременчуки, згідно свідоцтва про смерть.

Відповідно до довідки Кременчуківського старостинського округу Антонінської селищної ради від 06.10.2025 за №304, ОСОБА_2 постійно проживав за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім нього в даному господарстві зареєстрованих громадян немає.

Згідно свідоцтва на право власності на житло № НОМЕР_1 від 04.06.2002, ОСОБА_2 належала квартира АДРЕСА_1 .

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №82795175 від 07.10.2025 спадкова справа до спадкового майна померлого ОСОБА_2 не заводилася.

Згідно постанови приватного нотаріуса Паршенко М.В. ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . У постанові зазначено, що у строк протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , від ОСОБА_1 не надходила заява про прийняття спадщини, а також не було подано доказів його спільного проживання з спадкодавцем. Тому, згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України, цій спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщини.

Згідно дубліката заповіту, виданого ОСОБА_1 , який посвідчений старостою Кременчуківського старостинського округу Поліщуком М.Я., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , все своє рухоме та нерухоме майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що буде йому належати на день його смерті, і на що він за законом матиме право, він заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст.1217,1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , через те, що не була обізнана про наявність заповіту на її ім`я.

Посилання позивачки на необізнаність про наявність заповіту на її ім`я, як на поважну причину пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , враховується судом, оскільки позивачка не знала про складення заповіту на її користь і не була в будь-який інший спосіб повідомлена про існування такого заповіту, зокрема нотаріусом, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася.

Окрім того, позивачка не є спадкоємцем будь-якої черги і у разі відсутності заповіту на її ім`я, у неї були б відсутні підстави вчинення активних дій, зокрема звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Наведені мотиви також викладенні у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23, у якій Велика Палата Верховного Суду дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, виклавши правову позицію, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права однак, це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування) (пункт 87 постанови).

Отже, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд першочергово враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року слідує, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

В ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється.

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця.

Враховуючи, що позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини, що є достатнім для прийняття спадщини.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 та статтею 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини, не вчиняв. Натомість саме бездіяльність позивача є підставою для виникнення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, суд знаходить підстав для стягнення судових витрат з відповідача. Судові витрати у виді судового збору необхідно покласти на позивача .

Керуючись ст.ст.2,12,141,258,263-265,273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) додатковий строк у 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням суду законної сили для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати у виді судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 коп. покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: Антонінська селищна рада Хмельницького району Хмельницької області, місцезнаходження: 31022, Хмельницька область, Хмельницький району, смт. Антоніни, площа Графська, 6, .

Повний текст судового рішення складено 15.12.2025

Суддя С. В. Васільєв