Справа № 155/827/25 Головуючий у 1 інстанції: Сметана В. М.
Провадження № 22-ц/802/1290/25 Доповідач: Бовчалюк З. А.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Бовчалюк З.А.,

суддів - Здрилюк О.І., Карпук А.К.,

з участю секретаря судового засідання Власюк О.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , орган опіки та піклування Горохівської міської ради, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник ОСОБА_3 на рішення Горохівського районного суду Волинської області від 10 вересня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог вказував, що з 21 листопада 2017 року ОСОБА_4 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 . Від шлюбу у них народилися діти: син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дочка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Рішенням Горохівського районного суду Волинської області від 15 серпня 2022 року шлюб між ними було розірвано. Зазначає, що після офіційного розірвання шлюбу, фактичного припинення шлюбу не відбулося, так як позивач разом із ОСОБА_6 та дітьми залишились проживати разом, вести спільний побут як подружжя із взаємними правами та обов`язками притаманними подружжю, спільно вели господарство, організовували спільний побут, спільно несли витрати.

ОСОБА_6 01 серпня 2023 року було мобілізовано на військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період. Під час відпустки ОСОБА_6 приїздив до дружини та дітей.

Вказувала, що вона та ОСОБА_6 12 липня 2024 року подали заяву про державну реєстрацію шлюбу, яку було призначено на 13 серпня 2024 року. Проте у зв`язку із відсутністю електропостачання у зазначений день в Горохівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області, реєстрація шлюбу не була проведена. Так як відпустка в ОСОБА_6 закінчилась, він повернувся до військової частини для подальшого проходження військової служби.

Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_4 отримала сповіщення, що її чоловік, солдат ОСОБА_6 загинув, виконуючи бойове завдання пов`язане із захистом Батьківщини.

Встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки необхідне позивачу для отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю чоловіка військовослужбовця під час виконання ним обов`язків військової служби. Встановлення факту надасть змогу в подальшому реалізовувати відповідно соціально-економічні права, пов`язані з відповідним статусом і вирішувати ряд питань побутового характеру.

З огляду на викладені обставини, просить встановити факт проживання ОСОБА_4 , однією сім`єю як жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу із ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , з серпня 2022 року до дня загибелі останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 29 травня 2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі та залучено до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Горохівського районного суду Волинської області від 10 вересня 2025 року встановлено факт проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , однією сім`єю як жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу з ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , з серпня 2022 року до дня загибелі останнього, тобто ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач ОСОБА_2 , через свого представника подала апеляційну скаргу в якій, покликаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_4 ..

Заслухавши представника позивача, відповідача та її представника, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

З матеріалів справи встановлено, що 21 листопада 2017 року ОСОБА_6 та ОСОБА_9 зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Пірванченської сільської ради Горохівського району Волинської області, актовий запис №1, після чого прізвище дружини змінилось на « ОСОБА_10 », що стверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , видане 21 листопада 2017 року (а.с.12).

Від спільного подружнього життя народився син ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донька ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Горохівського районного суду Волинської області від 15 серпня 2022 року шлюб між ОСОБА_6 до ОСОБА_4 розірвано (а.с.18-21).

Із копії витягів з реєстру територіальної громади №2024/014298440, №2024/014298562, №2024/014298628, отриманих від Горохівської територіальної громади стверджується, що адреса місця проживання ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 - АДРЕСА_1 .

Згідно з інформації, що зазначена в довідці Піберезівського старостинського округу Горохівської міської ради Луцького району Волинської області №1443 від 11 грудня 2024 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , проживав без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається із заяви про державну реєстрацію шлюбу, яка надійшла до Горохівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , заяву прийнято 12 липня 2024 року та зареєстровано в журналі №56/30.10-05.02-01, зареєстровано в реєстрі за №2, державну реєстрацію шлюбу призначено на 13 серпня 2024 року об 11 годині 00 хвилин.

ІНФОРМАЦІЯ_5 начальнику ІНФОРМАЦІЯ_8 від Військової частини НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_9 надійшло повідомлення про смерть ОСОБА_6 та прохання сповістити громадянку ОСОБА_4 , що її чоловік, солдат ОСОБА_6 , водій автомобільного відділення взводу забезпечення роти матеріального забезпечення батальйону забезпечення військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України, який ІНФОРМАЦІЯ_5 близько 05:40-05:48 годин в ході виконання бойових завдань на сході України, поблизу населеного пункту Липці Харківської області потрапив під ворожий скид з БПЛА по місцю облаштування інженерно-фортифікаційних споруд, внаслідок чого отримав поранення. Близько 09:30 ІНФОРМАЦІЯ_5 під час руху до стабілізаційного пункту «ХАОС» в/ч НОМЕР_3 у АДРЕСА_2 внаслідок отриманих травм помер (а.с.33).

Відповідно до копії сповіщення сім`ї № 195 від 30 жовтня 2024 року ОСОБА_4 сповіщено, що її чоловік, солдат ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , потрапив під ворожий скид БПЛА, внаслідок чого отримав травми несумісні з життям, ІНФОРМАЦІЯ_5 загинув, виконуючи бойове завдання пов`язане із захистом батьківщини, в районі населеного пункту Липці Харківської області (а.с.32).

Факт смерті ОСОБА_6 стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 05 листопада 2024 року Горохівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с.35).

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Звертаючись до суду з даним позовом позивач просила встановити факт спільного проживання з загиблим для надання їй права на отримання грошової допомоги, як члену сім`ї загиблого та можливість мати право на пільги, які передбачені ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Відповідно до вимог ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», передбачені пільги сім`ям загиблого ( померлого) ветерана війни та членам сім`ї загиблого ( померлого ) захисника чи захисниці України.

Відповідно до вимог статті 16-1 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, належать:

діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли);жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили;інші утриманці загиблої (померлої) особи, які мають право на пенсію в разі втрати годувальника відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі №523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див: постанову Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18)).

Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові.

Судом встановлено, що у загиблого ОСОБА_6 на день його смерті особами, які передбачені у ст. 16-1 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» були його батьки ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та малолітні діти ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Позов ОСОБА_4 пред`явлено до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , третіми особами зазначено Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , орган опіки та піклування Горохівської міської ради.

З матеріалів справи вбачається, що неповнолітні діти загиблого не були учасниками справи, а суд першої інстанції ухвалою від 24.07.2025 року констатуючи про те, що ухвалене у справі рішення може вплинути на законні права та інтереси неповнолітніх дітей, помилково відмовив у їх залучені в якості учасників справи, вказуючи, що їх інтереси будуть представлені законним представником - матір`ю та органом опіки та піклування Горохівської міської ради.

Такі висновки суду є помилковими, оскільки статус матері ОСОБА_15 та ОСОБА_12 є позивач, малолітні діти у даній справі мали б набути статусу відповідачів, а їх інтереси мав би захищати орган опіки та піклування, оскільки існує ймовірний конфлікт інтересів між матір`ю та дітьми.

Таким чином ухвалене судом у даній справі рішення безпосередньо стосуватиметься прав та інтересів малолітніх дітей, оскільки впливатиме на розмір грошової одноразової допомоги у зв`язку з загибеллю їх батька. Встановлення цього юридичного факту має ключове значення для реалізації дітьми своїх прав, зокрема, права на отримання пенсії у зв`язку з втратою годувальника та права на спадкування.

Враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем неправильно визначено суб`єктний склад учасників справи, що унеможливило розгляд справи по суті, а суд апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду позбавлений процесуальної можливості здійснювати заміну неналежного відповідача належним відповідачем або притягнути належного співвідповідача на стадії апеляційного розгляду справи.

При цьому, така відмова у позові не є перешкодою для звернення позивача з позовом та визначенням належного складу відповідачів.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення першої інстанції та ухвалення нового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Горохівського районного суду Волинської області від 10 вересня 2025 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

В позові ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , орган опіки та піклування Горохівської міської ради, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя:

Судді: