Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/791/25
Провадження № 2/670/500/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року селище Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Голуб О.Є. ознайомившись із матеріалами позовної заяви акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

До Віньковецького районного суду Хмельницької області в електронній формі за допомогою підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» надійшла позовна заява АТ «Хмельницькобленерго» ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, в якій представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 8000,69 грн та судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.12.2025 головуючим у справі визначено суддю Голуба О.Є.

На виконання вимог ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності здійснив запит та отримав відповідь з Єдиного демографічного реєстру щодо інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача у справі.

За результатами відповіді № 2032724 від 21.11.2025 за вказаними параметрами особу не знайдено.

На виконання вимог ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності 21.11.2025 здійснив письмовий запит до Віньковецької селищної ради.

Згідно відповіді Женишковецького старостинського округу Віньковецької селищної ради Хмельницької області № 329 від 03.12.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

03.12.2025 суд здійснив запит про надання копії повного витягу із Реєстру про смерть до Деражнянського відділу ДРАЦС у Хмельницькому районі Хмельницької області.

Відповідь на вказаний запит надійшла до суду 15.12.2025.

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 7 від 09.12.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 79 років, на підставі чого було 09 серпня 2021 року видано Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, тому в силу вказаного вище вона не може бути стороною у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (стаття 46 чинного ЦПК України).

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим.

В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Наведені висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах також виснував Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16 та Верховний Суд у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 жовтня 2025 року всправі № 204/14098/23.

Також вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, і дана обставина встановлена після відкриття провадження у справі то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, оскільки така справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо ж наведена обставина встановлена судом до відкриття провадження у справі то відповідно до пункту1 частини першої статті 186 ЦПК України суд своєю ухвалою відмовляє у відкритті провадження у справі, оскільки така справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Отже, як встановлено судом, цивільна (процесуальна) правоздатність та дієздатність ОСОБА_1 припинились до пред`явлення позову.

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, тому в силу вказаного вище вона не може бути стороною у справі.

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Однак правонаступництво у разі смерті фізичної особи у порядку ст. 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після пред`явлення позову та відкриття провадження у справі.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, встановивши, що на момент подання позовної заяви відповідач ОСОБА_1 померла, про що стало відомо суду до відкриття провадження у справі, наявні підстави для відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 186, 187, 258-260, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.Є. Голуб