УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у прийнятті зустрічного позову

"09" грудня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про зобов`язання вчинити дії та заборону вчинення дій, поданої в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року клопотання ТОВ «Євро-Реконструкція» про залучення співвідповідача у справі задоволено частково, залучено до складу учасників справи ОСОБА_1 , як співвідповідача. Позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 08 грудня 2025 року продовжено розгляд цивільної справи за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

02 грудня 2025 року (вхід. № 72946) до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція» про зобов`язання вчинити дії та заборону вчинення дій.

Дослідивши матеріали справи, вирішуючи питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , суд виходив з такого.

Пунктом 3 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У поданій до суду позовній заяві ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , предметом спору є вимога про стягнення з відповідачів, як споживачів житлово-комунальних послуг, заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, а саме:

1)з ОСОБА_2 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії за період з 01 січня 2016 року по 25 грудня 2018 року у розмірі 15 671,82 грн, заборгованості за послугу з постачання гарячої води за період з 01 серпня 2017 року по 25 грудня 2018 року у розмірі 3 120,15 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 2 090,29 грн та 3 % річних у розмірі 628,92 грн, що разом складає 21 511,18 грн;

2)з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у солідарному порядку заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії за період з 26 грудня 2018 року по

30 червня 2025 року у розмірі 22 698,09 грн, заборгованості за послугу з постачання гарячої води за період з 26 грудня 2018 року по 30 червня 2025 року у розмірі 28 326,19 грн, заборгованість за абонентською платою за період з 01 листопада 2021 року по 30 червня 2025 року у розмірі

2 244,28 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 4 333,31 грн та 3 % річних у розмірі 1 031,68 грн, що разом складає 58 633,55 грн.

В той же час, предметом позовних вимог за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція» є такі вимоги:

-зобов`язати ТОВ «Євро-Реконструкція» пройти по всіх квартирах будинку АДРЕСА_1 та отримати дозвіл на підключення ОСОБА_1 до централізованої мережі постачання гарячої води та теплової енергії;

-зобов`язати ТОВ «Євро-Реконструкція», після отримання дозволу усіх власників квартир будинку

АДРЕСА_1 на підключення

ОСОБА_1 до централізованих мереж, направити ОСОБА_1 письмовий дозвіл на адресу:

АДРЕСА_2 ;

-зобов`язати ТОВ «Євро-Реконструкція», після отримання дозволу усіх власників квартир будинку

АДРЕСА_1 на підключення ОСОБА_1 до централізованих мереж, укласти письмовий договір на надання відповідних послуг з ОСОБА_1 , підключити ОСОБА_1 до централізованих мереж та встановити лічильники і після виконання цих умов надавати послуги;

-заборонити ТОВ «Євро-Реконструкція» зберігати та обробляти персональні дані ОСОБА_1 без його згоди.

Вимоги зустрічної позовної заяви обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 26 грудня 2018 року набув право власності на квартиру АДРЕСА_3 . Опалення приміщення квартири та підігрів води здійснюється електричними приладами, підключення до централізованої мережі постачання теплової енергії та гарячої води відсутнє. На неодноразові звернення до ТОВ «Євро-Реконструкція» з 2018 року відповіді не отримував, водночас, доказів звернення не має. Постійне місце проживання ОСОБА_1 знаходиться на території Луганської області, квартира передана в оренду, одним з орендарів є ОСОБА_2 . Водночас, права сплачувати комунальні платежі орендарям він не надавав, окрім вартості спожитої електричної енергії. У зв`язку із перебоями у здійсненні електропостачання та зростанням тарифів виникла необхідність до підключення до централізованої мережі постачання теплової енергії та гарячої води. Здійснити підключення самостійно ОСОБА_1 не може, оскільки це заборонено законодавством. Водночас, для підключення до чужої тепломережі та мережі постачання гарячої води необхідна згода усіх співвласників цих мереж.

Громадяни мають повне право на вільний вибір джерел теплопостачання та гарячої води, а будь-які спроби примусити їх користуватися централізованими послугами за наявності альтернатив є необґрунтованими та підлягають оскарженню в судовому порядку. При цьому, ОСОБА_1 не має жодних договорів з ТОВ «Євро-Реконструкція», що продовжує незаконну та агресивну практику нав`язування послуг, але при дотриманні всіх законних умов ОСОБА_1 може мати договірні відносини з ТОВ «Євро-Реконструкція».

Дії ТОВ «Євро-Реконструкція» щодо нарахування заборгованості та обробки персональних даних ОСОБА_1 свідчать про грубе порушенням вимог Закону України «Про захист персональних даних», а саме: позивач вчиняє примушування до своїх послуг та до їх оплати без відповідних правових підстав.

Таким чином, предметом зустрічного позову ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція» є зобов`язання вчинити дії з підключення належного ОСОБА_1 об`єкту нерухомого майна до централізованих мереж тепло- та водопостачання та встановлення приладів обліку спожитої теплової енергії та гарячої води, а також встановлення заборони використання персональних даних споживача у господарській діяльності товариства.

У пунктах 43, 44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі

№ 910/2987/18 зазначено, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України .

Порядок прийняття зустрічного позову визначений статтею 193 ЦПК України. За вказаної норми підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи зі змісту статті 193 ЦПК України законодавством не передбачено прийняття зустрічного позову в частині заявлених вимог. Наслідком прийняття зустрічного позову є його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» вбачається, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом зустрічного позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та зустрічного позову; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Тобто, однією з умов пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним та доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Так, взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому: 1) повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними; 2) для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази; 2) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень); 3) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову; 4) спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Враховуючи підстави та предмет позову, з урахуванням суб`єктивного складу сторін, заявлені вимоги за первісним та зустрічним позовом не стосуються одних і тих самих правовідносин, обраний сторонами спосіб захисту є окремим предметом доказування, а тому, на думку суду, спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову, поданого відповідачем, призведе до затягування судового процесу, порушення права позивача на своєчасний, швидкий розгляд та вирішення справи по суті вимог заявлених у первісному позові.

З урахуванням викладеного, виходячи з предмету позовних вимог по первісному та зустрічному позову ці вимоги не є однорідними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін цивільного процесу, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, тому спільний розгляд цих позовів є недоцільним, і, як наслідок, у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 193, 197, 260, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про зобов`язання вчинити дії та заборону вчинення дій, поданого в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова