Справа № 446/2532/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

11 грудня 2025 року м. Львів

Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючої-судді Постигач О. Б.

за участю секретаря судового засідання Глушко С. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служби у справах дітей виконавчого комітету Новояричівської селищної ради про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні,

встановив:

представник позивача ОСОБА_1 адвокат Білик П.Б. через систему «Електронний суд» звернувся до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області з позовом, в якому просить встановити юридичний факт перебування на утриманні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У чергове судове засідання, призначене на 11.12.2025 року, сторони вкотре не з`явились.

При цьому, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Ухвалою судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області 18.02.2025 року вказану позовну заяву передано за підсудністю для розгляду до Залізничного районного суду м. Львова /а.с.16/.

У зв`язку з наведеним вище, справу було передано для автоматизованого розподілу. У відповідності до вимог ст. 33 ЦПК України, автоматизованою системою документообігу суду 20.02.2025 року матеріали справи передані на розгляд судді Постигач О. Б. /а.с.19/.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 26.02.2025 року указану позовну заяву залишено без руху з підстав, викладених у мотивувальній частині такої та встановлено процесуальний строк для усунення недоліків /а.с.22/.

05.03.2025 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Біликом П. Б. подано до суду заяву на виконання ухвали Залізничного районного суду м. Львова від 26.02.2025 року про залишення позовної заяви без руху /а.с.24-30/.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 10.03.2025 року указану позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу у зв`язку із неусуненням недоліків /а.с.31/.

Постановою Львівського апеляційного суду від 19.06.2025 року ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 10.03.2025 року про повернення позовної заяви скасовано, справу скеровано для продовження розгляду до суду першої інстанції /а.с.76-80/.

Матеріали вказаної цивільної справи надійшли до суду 02.07.2025 року та 03.07.2025 року передані на розгляд судді Постигач О. Б. /а.с.84, 85/.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 04.07.2025 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. З метою виконання вимог ч. 1 ст. 189 ЦПК України призначено підготовче судове засідання у справі на 08.09.2025 року /а.с.86/.

08.09.2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лабай А. М. через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи, у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 22.09.2025 року /а.с.93-96, 97/.

22.09.2025 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Біликом П. Б. через систему «Електронний суд» подано клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 01.10.2025 року /а.с.105-106/.

Протокольною ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.10.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.11.2025 року /а.с.116-117/.

05.11.2025 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Біликом П. Б. через систему «Електронний суд» подано клопотання про відкладення судового засідання. Судове засідання відкладено на 17.11.2025 року /а.с.126, 127/.

17.11.2025 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Біликом П. Б. через систему «Електронний суд» знову подано клопотання про відкладення судового засідання. Судове засідання відкладено на 02.12.2025 року /а.с.131-133, 134/.

02.11.2025 року представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Біликом П. Б. через систему «Електронний суд» вкотре подано клопотання про відкладення судового засідання. Судове засідання відкладено на 11.12.2025 року /а.с.153, 155/.

Відтак, судові засідання призначались неодноразово. У чергове судове засідання, призначене на 11.12.2025 року, сторони повторно не з`явились не повідомивши про причину своєї неявки, при цьому заяв та клопотань від них на адресу суду не надходило.

Відповідачка ОСОБА_2 про час і місце розгляду справи неодноразово повідомлялась належним чином, рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, скерованими за її зареєстрованим місцем проживання. Однак, такі повернулися на адресу суду без вручення із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Між тим, неможливість вручення судової повістки у зв`язку відсутністю адресата за вказаною адресою, відповідно до постанови Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18, вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Відтак, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Верховного Суду від 18.03.2021 року у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 року у справі №913/879/17, від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з положенням ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

За змістом ст. ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, положення ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

У справі, що розглядається заява про розгляд справи у відсутності представника позивача до суду не надходила.

У зв`язку із неявкою позивача та його представника суд не має можливості з`ясувати усіх обставин справи, здійснити її повний та об`єктивний розгляд, встановити інші обставини, які мають значення для належного повідомлення відповідача у справі, і тим самим забезпечити принцип рівності сторін.

Зважаючи на відсутність відповідної заяви, суд не надає оцінки можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача, яка має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності (постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17 березня 2023 року у справі № 910/17906/21).

Відповідно до змісту указаної постанови, наслідком неявки позивача в судове засідання, якщо він був повідомлений про розгляд, не подав заяву про розгляд за його відсутності, або не повідомив причини неявки є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення судом розгляду справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому така процесуальна дія суду, як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки, не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Подібні висновки викладено у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 року у справі № 905/458/21, від 17.03.2023 року у справі № 910/17906/21, від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19, постанові Верховного Суду від 06.05.2025 року у справі № 916/718/24

При цьому суд враховує, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, а тому позивач мав або повідомити суд першої інстанції про причини своєї неявки (та надати відповідні докази на підтвердження цього), або надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності (див. п. 57 постанови Верховного Суду від 12.02.2025 року у справі № 923/1891/14).

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці наголошує що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 20 травня 2022 року у справі № 753/8582/19-ц (провадження № 61-20040св21).

Суд також враховує, що представником позивача неодноразово подавалися клопотання про відкладення розгляду справи, тоді як сам позивач у судові засідання не з`являвся та про причини неявки суд не повідомляв.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 4, 13, 43, 257-261, 353-355 ЦПК України, суд -

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служби у справах дітей виконавчого комітету Новояричівської селищної ради про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Постигач О. Б.