Справа №635/2350/24
Провадження № 2/635/1485/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2025 року смт Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання Літінської Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати недостовірною та такою, що порушує його права на повагу до гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформацію розповсюджену ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в групі «Б-сіті» (живемо по закону) у соціальній мережі «Facebook», а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_2 готували списки активістів і депутатів для руzzкого мира. Тмаролерили цивільне населення, продаваючи гуманітарну допомогу та грабуючи Допомогу від КМУ в березні, квітні, травні 2022 року. Зараз намагаються вкрасти у Громади корисні копалини пісщаний карьер в Бабаях та Землю в сел. Високий, виділену ГО Дитинство, в привні руки шахрайки ОСОБА_3 , яка веже НЕЗАКОННО отримала сесіей 0,135 га, по АДРЕСА_1 , а зараз ПЕРЕПИСУЕТЬСЯ рішення від 2021 року на виділення їй 27 соток за цією ж адресою, яка вона ще до війни виставляла за $338000 на продаж!!! ТО для кого ще 27 соток, за послугу оформлення кадастру землі, (виготовлення технічної документації ціною в 4000 грн.)??? Доки при владі колоборанти та ждуни накшталт: "землевпорядника" ОСОБА_4 екс- дільничного без відповідної освіти, заступника сел. голови по роботі з правоохоронними органами ОСОБА_5 бувшого працівника міліції, та хворого на наркозалежність керованого ОСОБА_1 (25.12.2023 рок близько 11.00 прибував на робочому місці вул. БУЛЬВАРНА, 12 смт. Високий, в стані наркотичного сп`яніння про що повідомлено заявою до поліції,) та куратора цієї банди Мороза»; зобов`язати ОСОБА_2 протягом 10 днів з дня набуття даним рішенням законної сили, спростувати поширену відносно ОСОБА_1 , недостовірну інформацію, шляхом опублікування, в групі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (живемо по закону), у соціальній мережі «Facebook» допису наступного змісту: « ІНФОРМАЦІЯ_4 , в групі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (живемо по закону), у соціальній мережі «Facebook» мною, ОСОБА_2 , були поширені недостовірні та неправдиві відомості відносно першого заступника Височанського селищного голови ОСОБА_1 »; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування спричиненої моральної шкоди за розповсюдження недостовірної інформації 50000,00 гривень; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 всі понесені судові витрати.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 березня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, прийнято до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за правилами загального позовного провадження. Призначити дату проведення підготовчого судового засідання.

В підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про день, час та місце слухання повідомлені, причини неявки суду не повідомили.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлена, причину неявки суду не повідомила.

Враховуючи, що в судове засідання всі учасники справи не з`явились, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, оглянувши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

Так, з матеріалів справи вбачається, що вищезазначена цивільна справа тривалий час перебуває в провадженні суду.

Позивач та його представник неодноразово не з`явилися в підготовчі судові засідання, про день, час та місце слухання повідомлені.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( частина 1 статті 2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституцією України передбачається низка гарантій, однією із яких є право судового захисту, що передбачена статтею 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Передбачене пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 223 ЦПК України, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України правилом, за яким суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що позивач та його представник неодноразово не з`явилися до суду у підготовче засідання, про день час та місце якого були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомляли.

Крім того суд звертає увагу, що заяв або клопотань про розгляд справи за відсутністю позивача до суду не надано.

Також, неявка позивача позбавила суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Системний аналіз наведених вище норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, відсутність інтересу позивача у вчасному розгляді справи свідчить про його небажання захищати свої права.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Верховний Суд наголошує, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи, що позивач та її представник повідомлені належним чином про призначення підготовчих засідань, неодноразово не прибули у підготовче засідання без повідомлення поважних причин неявки, заяв про розгляд справи за відсутності не подавали, суд приходить до висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України правового наслідку неявки позивача в підготовче засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Згідно частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 4, 44, 131, 247, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Суддя О.В. Назаренко