КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2025 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Кафідова О.В.,

перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року про відстрочення виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21.10.2025 заяву відповідача ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення задоволено.

Не погоджуючись із ухвалою суду, 17.11.2025 ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд».

17.11.2025 апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 17.11.2025 визначено склад колегії суддів: суддя-доповідач Оніщук М.І., судді: Шебуєва В.А., Кафідова О.В.

18.11.2025 матеріали справи витребувано з Деснянського районного суду м. Києва.

02.12.2025 матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.12.2025 апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту п`ятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків.

09.12.2025 до апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої долучено докази направлення апеляційної скарги з доданими до неї документами усім учасникам справи.

Отже, апелянтом усунуто недоліки, зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 04.12.2025.

Таким чином, за формою та змістом апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України. Підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, визначених ст. 358 ЦПК України, не вбачається.

Разом з цим, в апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, яке обґрунтовано тим, що копію оскаржуваної ухвали ним було отримано 23.10.2025, проте з 26.10.2025 проходить військову службу, що значно унеможливило подання вчасного подання апеляційної скарги, зважаючи на відсутність доступу до інтернету та оформлення процесуальних документів.

Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши та перевіривши наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вбачається, що строк підлягає поновленню з огляду на наступне.

Як вбачається з наданих ОСОБА_1 документів, останній 24.10.2025 був призваний у Збройні Сили України на підставі указу Президента України від 14.07.2025 № 479/2025.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що причини пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження, зазначені у клопотанні про поновлення строку є поважними, тому строк на апеляційне оскарження рішення підлягає поновленню.

Також, апеляційна скарга містить клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого вказано, що станом на день подання апеляційної скарги апелянт є військовослужбовцем Збройних Сил України з 26.10.2025, перебуває на грошовому забезпеченні, яке є основним його доходом. При цьому посилається на те, що тривала невидача виконавчого листа та відстрочка виконання рішення призвели до того, що фактично ним не отримуються присуджені судом грошові кошти, а сплата судового збору у розмірі є для нього надмірним та обтяжливим фінансовим тягарем і може завдати шкоди забезпеченню базових потреб його сім`ї.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

У відповідності до статті 6 Європейської конвенції з прав людини право на апеляційне скарження є складовою частини права на справедливий суд. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Так, відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до статті 8 зазначеного закону підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування одночасно як майнового стану сторони, так і наявність однієї із умов визначеної цією статтею, перелік яких є вичерпним.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести підстави (умови) для застосування положень статті 8 Закону, а також подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За таких підстав, з урахуванням наведених апелянтом доводів, колегія суддів вважає за можливе відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року про відстрочення виконання рішення, в розмірі 484 (чотириста вісімдесят чотири) гривні 48 (сорок вісім) копійок до ухвалення судом апеляційної інстанції рішення у справі.

За таких обставин, апеляційне провадження підлягає відкриттю.

Керуючись статтями 354, 356, 359, 360, 361 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали та про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року про відстрочення виконання рішення, в розмірі 484 (чотириста вісімдесят чотири) гривні 48 (сорок вісім) копійок до ухвалення судом апеляційної інстанції рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року про відстрочення виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків.

Відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі та докази його надсилання (надання) іншим учасника справи, з урахуванням вимог статті 360 ЦПК України, учасники справи мають право подати до Київського апеляційного суду протягом десяти робочих днів з дня отримання копії ухвали та апеляційної скарги.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Кафідова