Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/7693/25
У Х В А Л А

іменем України

"17" грудня 2025 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Кича М.В.

розглянувши без участі сторін в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 21 листопада 2025 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Рішенням суду від 12 грудня 2025 року було задоволено позовну заяву та шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.19 постанови № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зі змісту резолютивної частини рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2025 року вбачається, що з відповідача ОСОБА_2 на користь держави було стягнуто судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Однак як вбачається з матеріалів цивільної справи позивачем ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн, що підтверджується Квитанцією від 12.11.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд врахує, що за подання позову немайнового характеру особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно до Закону України «Про судовий збір», що діє на час звернення до суду та складає 1 211,20 гривень, які позивач сплатив при зверненні до суду, а відповідач визнала вимоги до початку розгляду справи по суті, то у відповідності до вимог ст.ст. 141, 142 ЦПК України з відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягають стягненню 50 відсотків судового збору в розмірі 605,60 гривень (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок), а іншу частину судового збору в розмірі 605,60 гривень повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету України, сплата якого підтверджується Квитанцією від 12.11.2025.

Ці обставини свідчать про те, що в резолютивній частині рішенні суду допущена описка, що впливає на порядок виконання судового рішення. Виправлення допущеної описки не призведе до зміни змісту рішення суду.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити у резолютивній частині рішенні суду від 12 грудня 2025 року по справі № 357/18537/25 2/357/7693/25 вищевказану описку.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в резолютивній частині рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2025 року по справі № 357/18537/25 2/357/7693/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, виклавши третій та четвертий абзац в такій редакції:

«Стягнути із відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 понесені ним судові витрати у розмірі 605,60 гривень (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок)».

«Повернути ОСОБА_1 із спеціального фонду Державного бюджету України 605,60 грн (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок) сплаченого ним судового збору, згідно Квитанції від 12.11.2025 року про сплату 1 211,20 грн».

В решті рішення суду - залишити без змін.

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення суду від 12 грудня 2025 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали складено 17 грудня 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов