УХВАЛА

12 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 676/4014/25

провадження № 61-15348ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 серпня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 04 листопада 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області, Кам'янець-Подільської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - відділ державної виконавчої служби у м. Кам'янець-Подільському Кам'янець-Подільського районуХмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про зняття арешту з майна, визнання права власності на майно,

встановив:

05 грудня 2025 року представник заявника Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області (далі - ГУ ДПС у Хмельницькій області) - Миханчук Л. К. через підсистему «Електронний суд» надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 серпня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 04 листопада 2025 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги долучено документ про сплату судового збору в сумі 3 875, 84 грн. Проте незрозуміло, чим керувався заявник при визначенні розміру судового збору за подання касаційної скарги, не обґрунтовано та не підтверджено належними доказами розмір сплаченого судового збору.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, яка подана юридичною особою, становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 3 028, 00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0, 8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позивач у своєму позові заявляє одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Таким чином, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження однієї вимоги немайнового характеру становить 1 937, 92 грн (3 028, 00 грн * 0, 4 * 1 * 200 % * 0, 8).

З огляду на наведене, заявником сплачено судовий збір за оскарження однієї вимоги немайнового характеру.

Разом з тим згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З касаційної скарги, доданих до неї матеріалів та зі змісту оскаржуваних судових рішень неможливо визначити ціну позову в частині оскарження вимоги майнового характеру станом на дату його подання, що позбавляє суд касаційної інстанції можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті, та перевірити правильність його сплати заявником.

З огляду на наведене, заявнику необхідно надати суду касаційної інстанції інформацію про ціну позову в частині оскаржуваної вимоги майнового характеру (станом на дату подання позову до суду), а також самостійно визначити розмір судового збору в цій частині з урахуванням вартості спірного майна, визнати право власності на яке просила за нею позивач (200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви), підтвердивши такий розмір належними доказами, та у разі необхідності здійснити доплату судового збору і надати суду документ, що підтверджує таку доплату.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 05 серпня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 04 листопада 2025 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов