Справа № 507/2085/25
Провадження № 2/507/786/2025
Номер рядка звіту 61
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"10" грудня 2025 р. селище Любашівка
Любашівський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - Вужиловського О.В.,
за участю секретаря судового засідання - Войковської І.П.,
представника позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Любашівка Подільського району Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту не прийняття спадщини визнання, -
ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Позивач - ОСОБА_2 , 17 жовтня 2025 року звернулася до Любашівського районного суду із вказаним позовом, в якому в обґрунтування своїх позовних вимог, вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна сестра ОСОБА_4 , яка була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . Після її смерті, залишилось спадкове майно у вигляді фундаменту, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . 05 квітня 2025 року вона звернулась до Любашівської нотаріальної контори з питання щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сестри, однак отримала відмову в зв`язку з необхідністю визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Рішенням Любашівського районного суду Одеської області від 13.05.2025 року позивачу визначено додатковий строк для прийняття спадщини, після чого вона звернулась до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 . Листом нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , так як за адресою місця проживання ОСОБА_4 , був зареєстрований її син ОСОБА_3 . ОСОБА_3 тільки був зареєстрований за місцем проживання матері ОСОБА_4 , проживав в м. Одеса, а потім виїхав на постійне проживання до Росії. Вказуючи на зазначені обставини, позивач просив встановити факт неприйняття ОСОБА_3 спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В судовому засіданні представник позивача надав аналогічні пояснення та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_3 , був повідомлений про день, час та місце розгляду справи відповідно до ст.ст. 128-130 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду. Відзиву на позовну заяву, інших заяв щодо розгляду справи ОСОБА_3 суду не надав.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 29 жовтня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі та постановлено розгляд справи проводити в загальному позовному провадженні.
19 листопада 2025 року підготовчу провадження по справі закрито та справу призначено для розгляду в судовому засіданні на 04 грудня 2025 року на 9 годину 30 хвилин, а в подальшому - на 10 грудня 2025 року на 9 годину.
Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Згідно листа Любашівської державної нотаріальної контори № 463/03-14 від 18.06.2025 року видно, що видати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 . ОСОБА_2 , яка є спадкоємцем другої черги, неможливо, так як ОСОБА_3 , син померлої, був зареєстрований за місцем проживання ОСОБА_4 , не відмовився від прийняття спадщини, а тому вважається таким, що прийняв спадщину (а.с. 8).
З інформаційної довідки із Спадкового реєстру видно, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не відкривалась (а.с. 9-10).
Із свідоцтва про справо на спадщину за заповітом від 14 лютого 1998 року № 599, довідки КП «Бюро технічної інвентаризації Любашівської селищної ради» № 95 від 04 квітня 2025 року видно, що ОСОБА_4 успадкувала житловий бдинок по АДРЕСА_2 (а.с. 19-20)
З технічного паспорту видно, що по АДРЕСА_2 на земельній ділянці розміщений фундамент (а.с. 11-12).
З Довідки Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області № 02-20/05-705 від 07.04.2025 року видно, що ОСОБА_4 була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 13).
Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 видно, що батька ОСОБА_8 є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с. 21)
Згідно листа Любашівської державної нотаріальної контори № 213/01-16 від 05 квітня 2025 року ОСОБА_2 рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Рішенням Любашівського районного суду Одеської області від 13.05.2025 року ОСОБА_2 визначено додатковий строк для прийняття спадщини, після чого вона звернулась до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с. 17, 23).
Свідки ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснили, що знали за життя ОСОБА_4 . ОСОБА_3 є її сином. ОСОБА_3 з ОСОБА_4 ніколи не проживав разом, а був лише зареєстрований біля матері. Він проживав в м.Одеса, а згодом, в 2017 році, виїхав на постійне місце проживання до Російської Федерації. На похорони матері ОСОБА_3 не приїжджав, її похованням займались рідні.
Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права.
Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Назаренко З.М. звертаючись до суду з позовом про встановлення факту неприйняття спадщини, посилались на те, що вона., як спадкоємець за законом другої черги після смерті сестри ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , бажаючи прийняти спадщину, звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Згідно зі статтями 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).
Частиною першою статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Статтею 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, склад спадкового майна, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Виходячи зі змісту позову позивач фактично намагається довести своє право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , вважаючи себе єдиним спадкоємцем другої черги після смерті останньої. При цьому, існують перешкоди в оформленні спадкових справ у нотаріальному порядку, про що свідчить лист Любашівської нотаріальної контори про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як за місцем реєстрації ОСОБА_4 на момент її смерті, був зареєстрований її син - ОСОБА_3 .
Разом з тим, закон визначає способи захисту цивільного права.
Орієнтовний перелік судових способів захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою статті 16 ЦК України.
Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою.
Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача.
Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування.
Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд.
Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.
Предметом позову ОСОБА_2 є вимога про встановлення факту неприйняття відповідачем спадщини після смерті ОСОБА_4 ..
Отже, предметом заявлених вимог є встановлення факту, що має юридичне значення, з метою належного оформлення ОСОБА_12 спадщини після смерті ОСОБА_4 .
Однак, виходячи зі змісту позовних вимог, позивач фактично намагається довести те, що лише вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_4 .
Ураховуючи викладене, заявлені в цій справі позовні вимоги про встановлення факту неприйняття спадщини, не відповідають належному способу захисту.
Суд звертає увагу на те, що ефективним способом захисту прав позивача є визнання права власності на спадкове майно, однак таких вимог остання не заявляла.
За таких обставин відсутні підстави для застосування обраного позивачем способу захисту, оскільки він не відновлює будь-яких порушених прав та інтересів позивача і не узгоджується із положеннями статті 16 ЦК України.
До подібних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 26 липня 2023 року у справі № 641/3893/20, від 02 квітня 2025 року у справі № 751/344/23, від 09 квітня 2025 року у справі № 305/2221/21 (провадження № 61-3777св24).
Факт, про який позивач просить ухвалити рішення у цій справі щодо визнання особи такою, що не прийняла спадщину, підлягають встановленню при розгляді позову про визнання права власності на спадщину.
Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19, від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18).
Виходячи з наведеного колегія суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні позовних вимог про встановлення факту неприйняття спадщини
Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Сторони не заявляли клопотань про розподіл судових витрат, а тому суд вважає можливим залишити понесені судові витрати за сторонами.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.258,259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту не прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 залишити без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду через Любашівський районний суд Одеської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.
Суддя: Вужиловський О.В.