Справа № 276/1693/25
Провадження по справі №2/276/921/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2025 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Збаражського А.М., з участю:

секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Крикунова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Страхова компанія «ББС Іншуранс» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,

встановив:

Акціонерне товариство «Страхова компанія «ББС Іншуранс» звернулося до суду з вказаним позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 збитки в сумі 70 741 грн 52 коп., а також судові витрати, які складаються із суми судового збору у розмірі 2 422,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що між ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» та ОСОБА_2 укладено договір добровільного страхування наземного транспорту №006- 0027398/01НТ, відповідно до умов якого було застраховано транспортний засіб Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , в тому числі від такого страхового випадку як ДТП. 11 грудня 2022 року на 177 км автодороги Київ-Чоп в смт Пулини Житомирського району Житомирської області відбулася дорожньо-транспортна пригода за участі транспортного засобу Volkswagen Golf Plus, д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 та транспортного засобу Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_2 . Внаслідок вищевказаної ДТП, транспортний засіб Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 отримав механічні пошкодження, а його власнику завдано матеріальної шкоди. Постановою Червоноармійського районного суду Житомирської області від 07 квітня 2023 р. у справі № 292/1154/22 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності. 30 грудня 2022 року, на підставі рахунку фактури ДП «Авто Інтернешнл» від 15 грудня 2022 року, ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» було складено страховий акт №105670/1 та розрахунок страхового відшкодування до нього. ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» прийнято рішення про визнання події страховим випадком та сплачено страхове відшкодування в розмірі: 229 141,52 грн. на рахунок СТО ДП «Авто Інтернешнл». Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу Volkswagen Golf Plus, д.н.з. НОМЕР_2 , на момент дорожньо-транспортної пригоди, була застрахована в АТ «СГ «ТАС» (приватне), згідно договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (поліс) № АТ/003094349. Ліміт за шкоду майну 160 000,00 грн, франшиза 1600,00 грн. ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» в порядку суброгації звернулося до АТ «СГ «ТАС» із претензією на суму 229 141,52 грн, за результатом розгляду якої останнє здійснило виплату страхового відшкодування на користь ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» в розмірі 158 400,00 грн. Зважаючи на те, що отриманої грошової суми страхового відшкодування недостатньо для повного відшкодування завданих збитків у зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, яка трапилася 11.12.2022, тому позивач звернувся до суду з цим позовом про стягнення з відповідача різниці між заявленим розміром страхового відшкодування, який був виплачений позивачем страхувальнику та розміром страхового відшкодування, отриманим від АТ «СГ «ТАС», що становить 70 741,52 грн.

Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 29.09.2025 відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

27.10.2025 до суду надійшов відзив відповідача, від імені якого діє представник адвокат Крикунов О.В., згідно з яким ОСОБА_1 просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Заперечення проти позову мотивовано тим, що рахунок-фактура від 15.12.2022 суперечить актам огляду автомобіля після ДТП та схемі ДТП, не містить ремонтну калькуляцію, натомість, вказано перелік на заміну 32 деталей до автомобіля та 29 найменувань відновлювальних робіт, які були виконані ДП «Авто Інтернешнл». Відповідно до схеми ДТП та акту огляду автомобіля, транспортний засіб Mazda CX-5 зазнав незначних пошкоджень, а відновлювальні роботи значно перевищують той обсяг пошкоджень, який був виявлений під час огляду автомобіля одразу після ДТП. В рахунку, який надав позивач, взагалі наявні роботи, які не могли бути спричинені ДТП з вини Відповідача. Зокрема, згідно схеми ДТП пошкоджено: капот, решітка радіатора, передній бампер, передній д.н.з. Тоді як, згідно рахунку фактури здійснено, зокрема, заміну фари, яка не була пошкоджена внаслідок ДТП, заміну крила, фарбування дверей, тощо. Всі ці роботи виконано на замовлення страхувальника на СТО і відсутній будь-який доказ, що вказані роботи були необхідні саме для усунення наслідків ДТП, яке сталося з вини відповідача. Крім того, відсутній звіт (акт) про оцінку або висновок експерта, що є обов`язковим для визначення вартості завданого збитку.

30.10.2025 позивачем подано відповідь на відзив, за змістом якого фактична вартість відновлювального ремонту підтверджується: рахунком-фактурою ДП «Авто Інтернешнл» №1296477/РТ/2023 від 15.12.2022; платіжним дорученням АТ «Брокбізнес» на суму 229 141,52 грн; актом виконаних робіт і актами огляду пошкодженого КТЗ. Ці документи є належними доказами фактичних витрат, здійснених страховиком. Методика оцінки застосовується при визначенні розміру очікуваної вартості відновлення (тобто до виплати), тоді як у даному випадку позивач доводить фактичні витрати, які вже були понесені. При наявності рахунку, акта виконаних робіт і платіжного доручення страховик має право стягнути різницю між виплаченою сумою та реальною вартістю відновлення без обов`язкової експертної оцінки. Розмір матеріального збитку, завданого пошкодженому транспортного засобу, страховиком встановлюється, в тому числі, на підставі рахунків-фактури, що передбачено п.15.7. Розділу 15 «Порядок і умови виплати страхового відшкодування» договору страхування. Крім того, за результатом проведення авто-технічної експертизи встановлено, що для автомобіля Mazda CX-5 характерними є пошкодження лівої передньої частини (бампер, фара, капот, ліве переднє крило). Виявлення прихованих пошкоджень після розбирання автомобіля під час ремонту є типовою ситуацією, яка не спростовує наявності причинного зв`язку між ДТП та обсягом ремонту.

04.11.2025 судом отримано заперечення на відповідь на відзив, в яких представник відповідача зазначив, що звіт про оцінку колісного транспортного засобу автомобіля марки Mazda CX-5, НОМЕР_1 , в матеріалах справи відсутній, жодного підтвердження вартості відновлення (ремонту) пошкоджених деталей немає. Крім того, згідно акту огляду вищевказаного автомобіля від 12.12.2022 року, в графі «характер пошкоджень» зазначено лише пошкоджені деталі без додаткових характеристик. Відсутня також фотофіксація пошкоджень вказаних деталей, необхідність їх заміни та фарбування. Відсутні документи, що підтверджують вартість відновлювального ремонту КТЗ при «Пошкодженні КТЗ», відсутність показника зносу деталей, які підлягають заміні при розрахунку вартості відновлювального ремонту, ціна запасних частин (до настання страхового випадку) згідно ремонтної калькуляції. Договірні ціни, які зазначено у наданому рахунку - фактурі № 1296477_РФ_199508 від 15.12.2022 року без проведення авто товарної експертизи жодним чином не можуть бути підґрунтям для здійснення розрахунку розміру страхового відшкодування відповідно до положень Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Схемою ДТП встановлені пошкодження капота, решітки радіатора, переднього бампера, переднього державного номерного знака. Дану схему було підписано всіма учасниками ДТП. Разом з тим, 11.12.2022 року проводився огляд того ж самого транспортного засобу на СТО та відповідно до Акту огляду колісного транспортного засобу від 12.12.2022 року Mazda CX-5 після ДТП, встановлено механічні пошкодження: капот, рамка радіатора, решітка радіатора, крила, двері праві ФАРБ. При цьому, крила та двері взагалі не були вказані, як пошкодженні частин авто від ДТП. Отже, в момент вчинення ДТП крила та двері не були пошкоджені і про пошкодження крил та дверей не було вказано в схемі ДТП. При цьому, згідно огляду того ж самого транспортного засобу при укладанні договору страхування, зазначено, що двері мали подряпини ще до укладання договору страхування.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, заявивши клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечили проти позову з підстав, наведених у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив.

Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених статтею 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом частини 1 статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, дослідивши докази у справі, керуючись законом, суд дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що ОСОБА_2 є власником автомобіля марки Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , про що свідчить копія свідчить копія свідоцтва серії НОМЕР_3 (а.сп. 21).

15.11.2022 між ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» та ОСОБА_2 укладено договір добровільного страхування наземного транспорту №006- 0027398/01НТ (надалі Договір страхування). Відповідно до умов даного договору страхування було застраховано транспортний засіб Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , в тому числі від такого страхового випадку як ДТП. Об`єктом страхування є майнові інтереси, що не суперечать закону, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням транспортним засобом Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , 2018 року виписку. Строк дії договору: з 16.11.2022 по 15.11.2023. Вказане підтверджується копією договору страхування (а.сп. 6-8).

Відповідно до п. 1.1 ст. 1 Статуту Страхової компанії «ББС Іншуранс» (нова редакція) Акціонерне товариство «Страховка компанія «ББС Іншуранс» (скорочено: Страхова компанія «ББС Іншуранс») є новим найменуванням Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес», згідно з рішенням Загальних зборів від 13 грудня 2023 р.

11 грудня 2022 року о 15 годині 38 хвилин на 177 км автодороги Київ-Чоп в смт Пулини Житомирського району Житомирської області відбулася дорожньо-транспортна пригода за участі транспортного засобу Volkswagen Golf Plus, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_1 та транспортного засобу Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_2 . Внаслідок вищевказаної ДТП, зазначені транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Даний факт підтверджується постановою Червоноармійського районного суду Житомирської області від 07 квітня 2023 року у справі № 292/1154/22, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності. Постанова набрала законної сили 18.04.2023 (а.сп.14-15).

12.12.2022 ОСОБА_2 звернувся в страхову компанію «Брокбізнес» з письмовим повідомленням про ДТП, що мало місце 11.12.2022, внаслідок якого його автомобіль Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , зазнав механічних пошкоджень (передня частина), а саме пошкоджено бампер, фари, капот, ліве крило. Також в повідомленні зазначено про наявність на момент ДТП незначних пошкоджень лако-фарбового покриття транспортного засобу (а.сп. 17).

Згідно з Актом огляду колісного транспортного засобу №40970 від 12.12.2022, підписаного ОСОБА_2 , в ході огляду автомобіля марки Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , виявлено наступні пошкодження: капот деформація, пошкодження ЛФП: рамка радіатора (хром) розбита; решітка радіатора тріщини; бампер передній розколи, пошкодження ЛФБ; крило переднє L деформація, пошкодження ЛФБ; двері передні L - пошкодження ЛФБ. В акті зазначено про необхідність додаткового огляду в умовах СТО. Акт огляду складений на підставі зовнішнього огляду (а.сп. 18).

13.12.2022 додатково складено Акт огляду колісного транспортного засобу (дефектна відомість) №40970 із зазначенням детальних пошкоджень, виявлених на автомобілі марки Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , після ДТП (а.сп. 19).

15.12.2022 ДП «Авто Інтернешнл» надано рахунок фактуру №1296477_РФ_199508 на вартість запчастин та робіт, необхідних для відновлюваного ремонту автомобіля марки Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , сукупна вартість якого склала 224939,52 гривень (а.сп. 22).

22 грудня 2022 року власник пошкодженого ТЗ Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_2 звернувся до ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» із заявою щодо напрямку виплати та/або доплати страхового відшкодування та просив виплатити страхове відшкодування на рахунок ремонтної організації ДП «Авто Інтернешнл» (а.сп.20).

У зв`язку з чим, 30 грудня 2022 року, на підставі рахунку фактури ДП «Авто Інтернешнл» від 15 грудня 2022 р., ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» було складено страховий акт №105670/1 та розрахунок страхового відшкодування до нього. Після чого, 04.01.2023 ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» видано наказ №105670/1/2 про виплату страхового відшкодування в сумі 229141,52 гривень на рахунок ДП «Авто Інтернешнл» (а.сп. 23-25).

Відповідно до платіжної інструкції №253889 від 05.01.2023 ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» перерахувало ДП «Авто Інтернешнл» кошти в сумі 229141,52 гривень, як страхове відшкодування згідно наказу №105670/1/2 та акту №105670/1 від 30.12.22, договір 006-0027398, на ремонт ТЗ з р.н. НОМЕР_1 , потерпілий ОСОБА_2 (а.сп.26).

Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу Volkswagen Golf Plus, д.н.з. НОМЕР_2 , на момент дорожньо-транспортної пригоди, була застрахована в АТ «СГ «ТАС» (приватне), згідно договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (поліс) № АТ/003094349. Ліміт за шкоду майну 160 000,00 грн., франшиза 1600,00 грн (а.сп.27).

У зв`язку з чим, ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» звернулося до АТ «СГ «ТАС» із претензією на суму 229 141,52 грн, за наслідками розгляду якої АТ «СГ «ТАС» здійснило виплату страхового відшкодування за полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортів № АТ/003094349 на користь ПрАТ «Страхова компанія «Брокбізнес» в розмірі 158 400,00 грн., що підтверджується банківською випискою від 02 червня 2023 року (а.сп.28-29).

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України).

Відповідно до частин першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 1 Закону України «Про страхування» передбачено, що страхування це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору (стаття 16 Закону України «Про страхування»).

За приписами частини другої статті 8 Закону України «Про страхування» страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

У статті 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що страховим випадком є подія, внаслідок якої заподіяна шкода третім особам під час дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася за участю забезпеченого транспортного засобу і внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована за договором.

Статтею 9 Закону України «Про страхування» передбачено, що страхова виплата грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. Розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством.

Страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 20 Закону України «Про страхування», страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом.

За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору (стаття 979 ЦК України).

Згідно статті 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Відповідно до положень частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За загальним правилом, майнова шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка, на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку (частина 2 статті 1187 Цивільного кодексу України). Тобто, відповідальність за шкоду несе безпосередньо боржник особа, яка завдала шкоди.

Статтею 27 Закону України «Про страхування» та положеннями статті 993 ЦК України передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 755/18006/15-ц (провадження № 14-176цс18) зроблено висновок, що «стаття 1191 ЦК України та стаття 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», з одного боку, і стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування», з іншого боку, регулюють різні за змістом правовідносини. У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» порядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у статті 38 вказаного Закону, цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Згідно зі статтями 993 ЦК України та 27 Закону України «Про страхування» до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією».

Колегія суддів зазначила, що у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов`язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні.

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов`язків свого попередника.

Відповідно, заміною кредитора деліктне зобов`язання не припиняється, оскільки відповідальна за спричинену шкоду особа свій обов`язок із відшкодування шкоди не виконала.

Таким чином, страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача у межах фактичних витрат.

Верховний Суд у складі судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 03 жовтня 2018 року, справа № 686/17155/15-ц, вказав, що правильним є стягнення з винного водія різниці між фактичною вартістю ремонту (без урахування коефіцієнта фізичного зносу) та страховим відшкодуванням, виплаченим страховиком у розмірі вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля з урахуванням зносу деталей, що підлягають заміні, оскільки в цьому випадку у страховика не виник обов`язок з відшкодування такої різниці незважаючи на те, що вказані збитки є меншими від страхового відшкодування (страхової виплати).

У постанові від 28 червня 2023 року Верховний Суд у складі першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 757/48467/21 погодився з думкою суду апеляційної інстанції і визнав обґрунтованим висновок про те, що різниця між виплаченим позивачем страховим відшкодуванням підлягає стягненню безпосередньо із винної у ДТП особи.

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що дорожньо-транспортна пригода сталася з вини відповідача, підтвердженням чого є постанова Червоноармійського районного суду Житомирської області від 07.04.2023 року по справі № 292/1154/22, а страховиком здійснено виплату потерпілій стороні страхове відшкодування в розмірі 229141,52 грн. При цьому, страховиком відповідача (АТ «СГ «ТАС») було виконано обов`язок згідно з полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власника наземного транспортного засобу - автомобіля Volkswagen Golf Plus, д.н.з. НОМЕР_2 та сплачено на користь позивача у даній справі страхове відшкодування у розмірі, визначеному Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у межах встановленого страхового ліміту 158400 грн (за виключенням суми франшизи - 1600,00 грн).

Оскільки розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, то в такому разі майнова шкода повинна бути відшкодована особою, яка її завдала, у загальному порядку, тобто відповідачем на користь позивача.

При цьому, стороною відповідача не надано суду будь-яких доказів на спростування визначеного розміру шкоди, завданої власнику автомобіля Mazda CX-5, д.н.з. НОМЕР_1 , а також на підтвердження того, що розмір шкоди є меншим ніж виплачене позивачем страхове відшкодування.

Під час розгляду справи відповідачем та представником відповідача не заявлялись клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи з метою визначення розміру матеріального збитку, завданого внаслідок ДТП.

Виходячи із наведеного, суд не бере до уваги доводи відповідача щодо незгоди із протоколом огляду транспортного засобу, рахунку-фактури для виплати вартості відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу, та як наслідок, сумою завданого матеріального збитку та розміром страхового відшкодування, оскільки заперечення відповідача не підтверджені належними та допустимими доказами.

Доводи представника відповідача про те, що для визначення вартості завданого збитку позивач не надав звіт (акт) про оцінку або висновок експерта, що є обов`язковим в даному випадку, суд відхиляє.

Так, відповідно до п. 1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003, її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Відповідно до п.15.7 Розділу 15 «Порядок і умови виплати страхового відшкодування» Договору страхування, розмір прямого збитку може визначатися на підставі таких документів:

попередньої калькуляції, кошторису, наряду-замовлення, рахунку, акту виконаних робіт та/або інших документів, що підтверджують обсяг та вартість ремонтних робіт, і були отримані від СТО, обраної для ТЗ у відповідності до п.8.1. Договору (п.п.15.7.1. Договору страхування);

автотоварознавчого дослідження (експертизи), яке замовляє Страховик, або кошторису вартості відновлювального ремонту, складеного Страховиком з врахуванням умов пункту 8.1. даного Договору або калькуляції складеної із застосуванням програмного комплексу «AUDATEX» (п.п.15.7.2. Договору страхування).

Відтак, п.п.15.7.1. Договору страхування визначено право Страховика встановлювати розмір матеріального збитку, завданого пошкодженому транспортного засобу, на підставі рахунків-фактури, а не лише на підставі висновку експерта чи оцінювача. Позивачем надано копію рахунку-фактури ДП «Авто Інтернешнл» №1296477/ РТ/2023 на суму 229 141,52 грн., що є належним доказом, який містить інформацію щодо предмета доказування, у відповідності до ст. 78 ЦПК України. Зазначений доказ відповідачем не спростований.

Доводи відповідача про те, що рахунок-фактура від 15.12.2022 суперечить актам огляду автомобіля після ДТП та схемі ДТП, суд не приймає до уваги як такі, що не виключають наявність причинного зв`язку щодо заподіяння таких пошкоджень транспортного засобу внаслідок ДТП, що сталась 11.12.2022. Стосовно виявлення розбіжностей в актах огляду та схемі ДТП, то суд зазначає, що виявлення всіх пошкоджень транспортного засобу можливе лише під час детального огляду автомобіля, зокрема шляхом зняття з транспортного засобу пошкоджених деталей.

При цьому, схема місця ДТП та акт огляду від 12.12.2022 складений на підставі зовнішнього огляду КТЗ (про що зазначено в акті), тоді як акт огляду (дефектна відомість) від 13.12.2022 містить більш детальну інформацію про пошкодження транспортного засобу; в обох актах вказано про пошкодження переднього лівого крила та передньої лівої двері. У свою чергу, складання зазначених актів огляду не в присутності винуватця ДТП не свідчить про його недопустимість як доказу. Стороною відповідача не ініційовано питання про витребування доказів щодо повідомлення учасника ДТП про заплановане проведення огляду пошкодженого транспортного засобу.

Крім того, за результатом проведення авто-технічної експертизи встановлено, що для автомобіля Mazda CX-5 характерними є пошкодження лівої передньої частини (бампер, фара, капот, ліве переднє крило) (а.сп.89).

Посилання представника відповідача на те, що до вчинення ДТП т.з. Mazda CX-5вже мав пошкодження у виді подряпин дверей, суд не бере до уваги, оскільки згідно акта огляду т.з. від 15.11.2022 (а.сп.11), подряпини містились з правого боку автомобіля, тоді як після ДТП виявлено пошкодження лівої двері («торець»).

Відповідачем не надано доказів, які б спростовували обсяг пошкоджень та вартість відновлюваного ремонту автомобіля Mazda CX-5.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі, а тому з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Страхова компанія «ББС Іншуранс» слід стягнути завдані збитки у розмірі 70741 гривень 52 копійки.

Розподіл судових витрат

Враховуючи положення статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у виді сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 гривень.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 89, 141, 244, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов акціонерного товариства «Страхова компанія «ББС Іншуранс» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Страхова компанія «ББС Іншуранс» завдані збитки у розмірі 70741 (сімдесят тисяч сімсот сорок одна) гривень 52 (п`ятдесят дві) копійки, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40гривень.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи

Позивач: акціонерне товариство «Страхова компанія «ББС Іншуранс», адреса місцезнаходження: 04050, м. Київ, вулиця Білоруська, буд.3, .

Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя А.М. Збаражський