У х в а л а

5 грудня 2025 року

м. Київ

Справа № 302/1251/19

Провадження № 61-8784ск25

Верховний Суд у складі колегії судді Другої судової палати Касаційного цивільного Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Керита Мар`яна Василівна,

на рішення Воловецького районного суду Закарпатської області від 27 серпня 2021 року, додаткове рішення цього суду від 8 вересня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до Міжгірської селищної ради, скаржниці (далі разом - відповідачі) за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області - про визнання незаконними та скасування рішень місцевої ради, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсним і скасування запису про право власності на неї, зобов?язання демонтувати огорожута

в с т а н о в и в :

1. 5 липня 2025 року скаржниця звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просила скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про відмову в задоволенні позову.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо дотримання принципу рівності

4. У касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги (пункт 7 частини другої статті 392 ЦПК України). До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (пункт 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.1. Скаржниця не додала до касаційної скарги копії додатків до неї для інших учасників справи. ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судові рішення, можливості визначати, які матеріали, що додаються до касаційної скарги, не надавати іншим учасникам справи. Більше того, якби скаржниця подала касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, інші учасники справи, які мають такий кабінет, теж не були б обмежені у можливості ознайомлення з відповідними додатками. Тому скаржниця має подати копії доданих до касаційної скарги матеріалів для інших учасників справи.

(2) Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, розстрочення чи відстрочення його сплати

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону(пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Скаржниця у касаційній скарзі заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору, розстрочення або відстрочення його сплати. Мотивувала тим, що є пенсіонеркою, за 2024 рік отримала 56 383,04 грн пенсії, більшість якої витрачається на лікування хронічних захворювань. До касаційної скарги додала, зокрема, довідку про доходи № 7904 0391 2129 5929, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в Закарпатській області, згідно з якою скаржниця з січня по грудень 2024 року отримала вказану суму пенсії.

5.2. Верховний Суд вважає це клопотання недостатньо обґрунтованим.

5.3. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік;

або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

5.4. За змістом наведених приписів підставою для звільнення від сплати судового збору, його зменшення, відстрочення чи розстрочення його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що саме її загальний майновий стан, а не одне чи декілька із можливих джерел доходів перешкоджав або перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

5.5. У Законі України «Про судовий збір» немає чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному випадку суд установлює можливість звільнити особу від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити чи розстрочити сплату на підставі поданих доказів саме щодо майнового стану такої особи. Оцінюючи останній, суд має встановити наявність у такої особи доходу (заробітної плати, стипендії, пенсії тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища тощо.

5.6. За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру, її відстрочення чи розстрочення для осіб, які не зазначені у статті 5 цього Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

5.7. Інформація про отриману за 2024 рік пенсію не характеризує загальний майновий стан скаржниці. Вона не підтвердила відсутність у неї, крім зазначеного доходу, іншого доходу, заощаджень, права власності на нерухоме майно, оплатного права користування ним, права власності на транспортні засоби тощо. Зокрема не надала довідку про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також інші відомості, що характеризують саме майновий стан.

5.8. Отже, з огляду на наведені скаржницею доводи та надані докази у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, розстрочення або відстрочення його сплати слід відмовити. Ця відмова не позбавляє скаржницю можливості ще раз заявити аналогічне клопотання чи клопотання про зменшення судового збору за належного обґрунтування.

(3) Щодо сплати судового збору

6. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

6.1. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

6.2. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

6.3. За змістом підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» із 1 січня 2019 року становив 1 921,00 грн.

7. У жовтні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати незаконними та скасувати:

(1) рішення 15 сесії VII скликання Міжгірської селищної ради Міжгірського району Закарпатської області від 26 жовтня 2017 року № 209 «Про розгляд заяв та прийняття рішення»;

(2) рішення 16 сесії VII скликання Міжгірської селищної ради Міжгірського району Закарпатської області від 28 грудня 2017 року № 228 «Про затвердження розмірів земельної ділянки»;

(3) рішення 18 сесії VII скликання Міжгірської селищної ради Міжгірського району Закарпатської області від 19 квітня 2018 року № 256 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та надання її у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд»;

- скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:030:0281 площею 0,0659 га, призначену для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (далі - земельна ділянка);

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області скасувати всі записи у Поземельній книзі на земельну ділянку;

- визнати недійсним і скасувати запис про право власності за № 26296948 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо державної реєстрації права власності скаржниці на земельну ділянку (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 224);

- зобов`язати скаржницю демонтувати огорожу, споруджену на межі від А до Б земельної ділянки із дворогосподарством позивача та ОСОБА_3 , розташованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд першої інстанції задовольнив позов. Апеляційний суд із цим рішенням погодився.

7.1. Скаржниця оскаржила судові рішення в цілому, тобто щодо семи вимог немайнового характеру. Тому відповідно до Закону повинна сплатити 1 921,00 грн х 0,4 х 7 х 200 % = 10 757,60 грн судового збору.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 302/1251/19).

7.2. Скаржниця має надати суду документ про сплату судового збору у вказаному розмірі з такою кількістю копій, яка відповідає кількості інших учасників справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

8. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

9. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення адвокатові або скаржниці. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржниці.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Воловецького районного суду Закарпатської області від 27 серпня 2021 року, додаткове рішення цього суду від 8 вересня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Міжгірської селищної ради, ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області - про визнання незаконними та скасування рішень місцевої ради, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсним і скасування запису про право власності на неї, зобов?язання демонтувати огорожу.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима