Справа № 2-7068/2009
Провадження № 2-зз/357/46/25
У Х В А Л А

10 грудня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченко В. О. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10.09.2009 у справі № 2-7068/2006 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, в порядку ст. 158 ЦПК України.

Дослідивши матеріали заяви, суддя дійшов висновку про її повернення заявнику з наступних підстав.

Порядок скасування вжитих судом заходів забезпечення позову врегульовано приписами статті 158 Цивільного процесуального кодексу України.

За загальним правилом заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу.

Так, відповідно до частини 1 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно із частиною 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 48 ЦПК України).

Разом з тим, із вказаною заявою звертається ОСОБА_1 , яка не є учасником справи № 2-7068/2009, а тому вона не може звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову у справі в порядку, встановленому статтею 158 ЦПК України.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 607/15533/17.

З огляду на викладене, з урахуванням положень ч. 1 ст. 158 ЦПК України, cуддя дійшов висновку, що заявник ОСОБА_1 не є суб`єктом права на звернення до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову в порядку ст. 158 ЦПК, оскільки для неї чиним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту, а саме звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити подану заяву про зняття арешту з нерухомого майна без розгляду та повернути заявнику, роз`яснити заявнику, що з метою зняття арешту з нерухомого майна вона має право звернутися до суду з відповідним позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 10, 42, 158, 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову залишити без розгляду та повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право звернутися до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя Віктор ПРИМАЧЕНКО