Справа №: 398/7659/25
провадження №: 2/398/4378/25
УХВАЛА

Іменем України

"08" грудня 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Світлана Володимирівна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ

Адвокат Шевченко С.В., яка діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернулася до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про необхідність передачі справи за підсудністю з огляду на наступне.

За загальним правилом, відповідно до статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною другою статті 28 ЦПК України визначено альтернативну підсудність позову про розірвання шлюбу за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивач звертається до суду за зареєстрованим місцем свого проживання як внутрішньо переміщеної особи, а саме: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 27 листопада 2025 року № 3519-, оскільки має на утриманні неповнолітню дитину.

У постанові Верховного Суду від 20 жовтня 2020 року у справі № 263/14171/19 (провадження № 61-21991св19) зазначено, що тлумачення статей 27, 28 ЦПК України свідчить про те, що підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це такий вид підсудності, за умовами якої позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох визначених у законі судів.

Також Верховний Суд у постанові від 14 серпня 2024 року у справі № 607/5535/22 зазначив, що особи, які залишили або покинули своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації та стали на облік як внутрішньо переміщені особи можуть звертатися з позовами до судів за місцем фактичного проживання/перебування. Таким чином, якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як ВПО (внутрішньо переміщена особа), то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування.

Отже, позивач використала надане їй процесуальним законодавством право обрати суд та звернулась до суду за місцем свого перебування.

Водночас, згідно з реформою децентралізації, яка відбулася на підставі Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 №807-IX, що набула чинності з 19 липня 2020 року, змінився адміністративно-територіальний поділ Кіровоградської області зі збереженням її загальних меж, та до складу Олександрійського району (з адміністративним центром у місті Олександрія) увійшли території, зокрема, Петрівської селищної територіальної громади, до складу якої в свою чергу входить селище Балахівка.

Згідно з п. 3-1 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 № 1402-VIII встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Також згідно з роз`ясненнями Ради суддів України, що наведені у листі від 22 липня 2020 9рс-466/20-вих, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України» суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

З огляду на вказане, зазначена справа відноситься до територіальної підсудності Петрівського районного суду Кіровоградської області.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до положень ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Світлана Володимирівна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу не підсудна Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області, у зв`язку з чим зазначений позов разом з доданими до нього документами необхідно передати на розгляд до Петрівського районного суду Кіровоградської області за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

Керуючись ст.ст. 27-32, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Світлана Володимирівна, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд за підсудністю до Петрівського районного суду Кіровоградської області (28300, Кіровоградська область, Олександрійський район, смт. Петрове, вул. Центральна, буд. 34).

Передачу справи на розгляд іншого суду здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.П. Шинкаренко