Провадження № 2/643/8288/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2025

05 грудня 2025 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Дверницького Віктора Георгійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Дверницького В.Г. звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява подана через систему «Електронний суд».

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У порушення зазначених норм законодавства, у позовній заяві не зазначено повні адреси сторін із зазначенням поштових індексів, як того вимагає ч. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також, у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронних кабінетів у кожного із сторін.

Далі, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Пункт 29 згаданого положення вказує, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

У порушення наведених норм, позивачем та його представником не додано доказів направлення, відповідачці копії позовної заяви та додатків до неї на адресу електронного кабінету, зареєстрованого в підсистемі «Електронний суд», або доказів надсилання відповідачці листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача».

Згідно із ч. 1 ст. 60, ч. 4 ст. 62 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» ордер письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Отже, повноваження адвоката як представника заявника у цивільному процесі має підтверджуватися, зокрема, ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», типова форма якого затверджується Радою адвокатів України.

Так, Рішенням Ради адвокатів України НААУ № 41 від 12 квітня 2019 року затверджено «Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги» у новій редакції.

Згідно із п. 1, 3, 4, 6, 11 «Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги», нова редакція (далі Положення), положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги встановлює єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів.

В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Реквізити ордеру визначені п. 12 Положення.

Зокрема, згідно із п. 12.11 Положення, ордер містить наступні реквізити: підпис адвоката (власноручний або електронний) який надає правничу допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»).

Так, до позовної заяви, на підтвердження повноважень адвоката, долучено ордер, який сформовано в електронному вигляді.

Із тексту зазначеного ордера на надання правничої допомоги вбачається, що адвокат Дверницький В.Г. здійснює адвокатську діяльність індивідуально: Харків. Представляє інтереси ОСОБА_1 у судах на підставі ордеру № ВІ1352083 від 16.08.2025, виданого на підставі Договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №16/08/2025 від 16.08.2025. Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2481 від 10.01.2019, видане Рада адвокатів Полтавської області на підставі рішення №1 від 10.01.2019.

Разом із цим, до позовної заяви взагалі не долучено ордер № ВІ1352083 від 16.08.2025, виданий на підставі Договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №16/08/2025 від 16.08.2025. Також до позовної заяви не долучено і копію Свідоцтва Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 2481 від 10.01.2019, видане Рада адвокатів Полтавської області на підставі рішення №1 від 10.01.2019.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України.

У зв`язку з викладеним вище, позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам ЦПК України, встановленим до позовної заяви.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачці часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Дверницького Віктора Георгійовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви впродовж десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова