У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"08" грудня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П., розглянувши матеріали за позовною заявою Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, яка була передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19.11.2025 позовна заява була залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали.

04.12.2025 до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 19.11.2025, яка була подана через систему «Електронний суд» 03.12.2025 та передана у провадження головуючого судді 05.12.2025.

Вивчивши зміст поданих документів, доходжу наступного.

Так, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що позивачем у позові не наведено жодних обґрунтувань позовних вимог в частині стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги лише з двох осіб, що зареєстровані у квартирі по якій виникла заборгованість за житлово-комунальні послуги, в той час коли в зазначеній квартирі зареєстровано п`ять осіб.

На виконання вимог ухвали суду від 19.11.2025 позивачем до суду було подано заяву про усунення недоліків.

Убачається, що заява про усунення недоліків надійшла до суду поза межами строку наданого позивачу для їх усунення. Так, зазначена ухвала суду від 19.11.2025 була надіслана позивачу в його електронний кабінет, та доставлена до останнього 25.11.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Відповідно до статті 123 Цивільного процесуального кодексу України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Наведене свідчить про те, що позивач повинен був усунути зазначені в ухвалі недоліки в строк до 30.11.2025.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 3 статті 124 Цивільного процесуального кодексу України).

Зважаючи на те, що останній день строку припадав на вихідний день, то позивач зобов`язаний був усунути недоліки до 01.12.2025. В той же час, заяву про усунення недоліків позивач направив до суду через систему «Електронний суд» зі спливом встановленого судом строку для усунення недоліків, а саме 03.12.2025.

Згідно із ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Як вбачається із заяви про усунення недоліків, позивач просить суд поновити пропущений строк на усунення недоліків, посилаючись на те, що усунення недоліків потребувало значного обсягу роботи, у тому числі змістовний аналіз викладеного в ухвалі, пов`язаного чинного законодавства, роз`яснень та позиції Верховного Суду щодо порушених питань. До то ж, у позивача була необхідність перевірити актуальність усіх поданих матеріалів, зокрема, але жодним чином не виключно, розрахунків. Крім того, посилається на те, що відповідності до Закону України «Про критичну інфраструктуру» до життєво важливих послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належить, зокрема енергозабезпечення (у тому числі постачання теплової енергії). Зазначеним Законом встановлено, що державна політика у сфері захисту критичної інфраструктури ґрунтується на засадах створення умов швидкого відновлення надання життєво важливих функцій та послуг у разі реалізації загроз і порушення функціонування критичної інфраструктури. Отже, першочерговим завданням позивача в умовах воєнного стану є відновлення пошкоджених об`єктів з метою забезпечення безперервного надання життєво важливих послуг, якими є послуги з постачання теплової енергії та послуги з постачання гарячої води. Із метою забезпечення захисту життя та здоров`я працівників, на підприємстві запроваджено обов`язкове перебування працівників в укриттях під час оголошення повітряних тривог. Таким чином, жодним чином не мав на меті зволікати з розглядом справи, а постійні повітряні тривоги та потреби перебування працівників відповідача в укритті стали однією з причин пропуску строку на усунення недоліків. Отже, з огляду на вищезазначене, позивач усуває недоліки в об`єктивно необхідний час, достатній для їх належного здійснення, без невиправданих зволікань та просить суд поновити пропущений строк для усунення недоліків. Крім того, звертає увагу суду, що у постанові від 12.11.2025 по справі №760/9253/25 Київський апеляційний суд не погодився з висновками суду першої інстанції виходячи з такого, що суд першої інстанції, залишаючи позов без руху та згодом повертаючи його, фактично оцінив по суті наявність/відсутність права вимоги позивача, хоча на стадії вирішення питання про прийняття позовної заяви (ст. 185-187 ЦПК України) суд не вправі досліджувати та оцінювати докази, які стосуються суті спору. Залишення без руху з мотивів «відсутності доказів, що підтверджують позовні вимоги» та «необґрунтованості способу захисту» є передчасним вирішенням спору по суті і порушує ч. 5 ст. 185 ЦПК України, яка дозволяє залишати позов без руху за недоліками форми поданого позову.

Оцінивши наведені представником позивача підстави для визнання поважними причин пропуску встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви, суддя приходить до висновку, що останні є необґрунтованими, у зв`язку з чим заява про поновлення пропущеного строку на усунення недоліків задоволенню не підлягає.

Так, суд не приймає до уваги посилання представника позивача щодо того, що для усунення недоліків слід було виконати значний обсяг роботи, у тому числі змістовний аналіз викладеного в ухвалі, пов`язаного чинного законодавства, роз`яснень та позиції Верховного Суду щодо порушених питань, а також необхідність перевірити актуальність усіх поданих матеріалів, розрахунків, з огляду на те, що позовна заява була подана до суду представником Коцюбою В.О. та цим же представником подана і заява про усунення недоліків, у зв`язку з чим останній мав би бути обізнаним із нормами чинного законодавства у сфері права, що регулює спірні правовідносини між позивачем та відповідачем. Крім того, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху були відсутні посилання на невірність розрахунків наданих позивач, або про наявність суперечностей у поданих документах, у зв`язку з чим посилання представника позивача на необхідність проведення перевірки актуальності поданих матеріалів, розрахунків, є безпідставним. Окремо слід звернути увагу, що у разі наявності у позивача об`єктивних причин, які б унеможливлювали виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у строк встановлений судом, останній у відповідності до ч.2 ст. 127 ЦПК України мав право звернутися до суду до закінчення цього строкуіз заявою про продовження такого строку, що останнім зроблено не було.

Крім того, не заслуговують на увагу посилання представника позивача, як на поважність причин пропуску встановленого судом строку для усунення недоліків, оголошення повітряних тривог та необхідність перебування працівників позивача в укриттях, оскільки загальна тривалість оголошених в місті Києві повітряних тривог у продовж звичайного робочого часу (з 09:00 до 18:00 год.) у період з 25.11.2025 по 01.12.2025 тривала 32 хвилин. Крім того, у даному випадку відсутні і докази того, що представник позивача - адвокат Коцюба В.О., є штатним працівником позивача, а тому його посилання на віднесення підприємства позивача до об`єктів критичної інфраструктури, як підстави для визнання поважними причини пропуску встановленого строку для усунення недоліків, є безпідставними.

Окремо слід звернути увагу на ту обставину, що суд, залишаючи позовну заяву без руху, не надавав оцінки жодним доказам долученим позивачем до позовної заяви та не посилався на невірний спосіб захисту обраний позивачем, у зв`язку з чим такі посилання представника у заяві про усунення недоліків є недоречними. Підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало виключно те, що позивач у позові, відповідно до вимог п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, не навів обґрунтувань позовних вимог в частині пред`явлення таких вимог до двох осіб, зареєстрованих за адресою місця проживання по якій у позивача обліковується заборгованість за житлово-комунальні послуги, враховуючи відсутність відомостей про право власності на таке житло та наявність інших зареєстрованих повнолітніх осіб у такому житлі.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що представником позивача у заяві про усунення недоліків не наведено жодної причини, яка б свідчила про поважність пропуску позивачем строку встановленого судом для усунення недоліків.

Відповідно до ст. 126 Цивільного процесуального кодексу України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, позовна заява Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, підлягає поверненню позивачу, оскільки в строк встановлений судом позивачем недоліки не усунуті, а його заява про визнання поважними причини пропуску встановленого строку є необґрунтованою та задоволенню не підлягає, та відповідно, подану заяву про усунення недоліків позовної заяви, слід залишити без розгляду.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 123,124, 126, 127, 185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення пропущеного строку для усунення недоліків - відмовити.

Заяву Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про усунення недоліків позовної заяви - залишити без розгляду.

Позовну заяву Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя: