Справа № 390/1651/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2025 Подільський районний суд м. Кропивницького

в складі: головуючого судді Шевченко І.М.

за участю секретаря Мишевець Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому цивільну справу заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Усатенко В`ячеслав Юрійович про розстрочення виконання рішення суду по справі №390/1651/24, провадження №2/405/1154/24, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2025 року представник заявника, адвокат Усатенко В.Ю., через систему «Електронний суд» звернувся в суд із заявою, в якій заявник ОСОБА_1 просить розстрочити виконання рішення Подільського районного суду міста Кропивницького від 25.11.2024 р., зміненого постановою Кропивницького апеляційного суду від 13.11.2025 р. від 24 липня 2025 року про стягнення з неї на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» заборгованості за договором кредиту та страхування №Р20.00410.006188726 від 09.01.2020 р. в розмірі 42 102,24 на 10 місяців з виплатою щомісяця 4 210,22 грн.

Заяву обґрунтовує тим, що рішенням Подільського районного суду міста Кропивницького від 25.11.2024 р. задоволено позов ТОВ «ФК «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. З неї на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал» стягнуто 70 486,80 грн. заборгованості за договором кредиту, 2 422,40 грн. судового збору та 7 000,00 грн. витрат на правову допомогу. Постановою Кропивницького районного суду від 13.11.2025 змінено рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2024 та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал» заборгованість за договором кредиту та страхування № Р20.00410.006188726 від 09.01.2020 у сумі 42102,24 грн., з яких: заборгованість за кредитом - 29029,45 грн.; заборгованість за процентами - 13072,79 грн. Зазначає, що з початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, її доходи зменшились та стали не систематичними, що підтверджується Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків та Довідкою ОК-5.

Сторони в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про розгляд заяви.

Суд вважає можливим розглядати заяву у відсутність сторін. Їх неявка не є перешкодою для вирішення питання про розстрочку виконання рішення суду.

У порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, розглянувши заяву про розстрочку виконання рішення суду, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що рішенням Подільського районного суду міста Кропивницького від 25.11.2024 р. задоволено позов ТОВ «ФК «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» заборгованість за договором № Р20.00410.006188726 від 09.01.2020 року в розмірі 70 486,80 грн., 7 000 грн. витрат на правову допомогу, 3 028 грн. судового збору.

Постановою Кропивницького районного суду від 13.11.2025 змінено рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2024 та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал» заборгованість за договором кредиту та страхування № Р20.00410.006188726 від 09.01.2020 у сумі 42 102,24 грн., з яких: заборгованість за кредитом 29 029,45 грн.; заборгованість за процентами 13 072,79 грн.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

За приписами ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Розстрочка, виходячи з положень вказаної статті - це надання боржникові права проводити виконання рішення у частинах і в строки, встановлені судом.

Аналогічні положення містяться і в частині першій статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить про те, що розстрочення виконання рішення є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють таке виконання боржником. Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення всієї суми заборгованості, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу рішення має бути виконано повністю.

Підставою для розстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності вжиття такого заходу. Наявність підстав для розстрочення має бути доведена боржником. Встановлення графіку виконання судового рішення шляхом його розстрочення не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинно базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Відповідно до роз`яснень, наведених в пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26 грудня 2003 року №14, при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Верховним Судом в постанові від 12 листопада 2018 року у справі № 2-101/99 викладено висновок про те, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що, відповідно до статті 373 ЦПК України та статті 121 ГПК України їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Оцінюючи доводи заяви про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суд повинен враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, оцінки доводів боржника та заперечень кредитора, зокрема, й щодо його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 21 січня 2020 року у справі №910/1180/19 та від 03 вересня 2020 року у справі №905/30/16.

Звертаючись до суду із заявою, відповідач у справі (заявник) як на підставу для розстрочення виконання рішення суду вказує на те, що у неї наявні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення, якими є зміна економічного та соціального стану в Україні та у неї особисто внаслідок повномасштабного вторгнення рф на територію України.

Згідно з Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків та Довідкою ОК-5, підтверджуються обставини, які вказані заявником про поданні заяви, а саме що доходи ОСОБА_1 є не систематичними та такими, що не дозволяють погасити заборгованість у повному обсязі.

Зважаючи на обставини, на які вказує ОСОБА_1 у заяві про розстрочення виконання рішення суду, а саме щодо недостатнього доходу для погашення в повному обсязі заборгованості, враховуючи, що вона не намагається уникнути виконання рішення суду, в Україні діє режим воєнного стану, а також, що вона несе витрати пов`язані з життєдіяльністю, що впливатиме на належне виконання судового рішення, а також розмір присудженої до стягнення суми заборгованості, суд приходить до висновку про наявність підстав для розстрочення виконання рішення суду, як про це просить заявник.

Суд приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Усатенко В`ячеслав Юрійович про розстрочення виконання рішення суду по справі №390/1651/24, провадження №2/405/1154/24, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Керуючись ст.259 - 261, 267,435 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Усатенко В`ячеслав Юрійович про розстрочення виконання рішення суду по справі №390/1651/24, провадження №2/405/1154/24, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Подільського районного суду м. Кропивницького від 25.11.2024 р. по справі №390/1651/24, провадження №2/405/1154/24, зміненого постановою Кропивницького апеляційного суду від 13.11.2025 р., про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» заборгованості за договором кредиту та страхування №Р20.00410.006188726 від 09.01.2020 у сумі 42102,24 грн. на 10 місяців з виплатою щомісяця 4 210,22 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Ірина Миколаївна Шевченко