Провадження 2/185/9535/25
У Х В А Л А

03 грудня 2025 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бабій С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВАКС ТРЕЙД" про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2025 р. позивач подав до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області позовну заяву, в якій просить стягнути з відповідача 58 962, 03 грн. заборгованості по заробітній платі та 84 492, 04 грн. середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати.

Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.12.2025 справа передана судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бабію С.О.

Вивчивши позовну заяву, враховуючи її зміст та додатки, доходжу висновку, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК України), з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позовна заява містить вимогу про стягнення середнього заробітку за час за час затримки виплати заробітної плати, що є вимогою майнового характеру, ціна якої визначається сумою, що підлягає стягненню.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21).

Отже, позивач звільняється від сплати судового збору лише за позовні вимоги про стягнення заробітної плати невиплаченої при звільненні, проте за подання позовної заяви з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні від сплати судового збору він не звільняється.

Схожі висновки, викладені в ухвалі Верховного Суду від 29 січня 2024 року у справі № 757/56163/19-ц та від 27 березня 2024 року у справі № 577/220/23.

А тому, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні підлягає оплаті судовим збором.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру станом на дату подання позовної заяви становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору та документів, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору.

За таких обставин, позивачу для усунення зазначеного недоліку необхідно надати суду докази сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн. або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/м.Павл-д/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA0004583; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101; ; судовий збір, про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати, Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

В порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін. Приписи ст. 175 ЦПК України в цій частині є імперативними, тобто обов`язковими до виконання. Відомості про наявність або відсутність електронного кабінету є відкритими та загальнодоступними, а тому позивач зобов`язаний зазначити саме про «наявність» або «відсутність» електронного кабінету.

В порушення вимог ч.5 ст. 95, 175 ЦПК України позивач не зазначив про наявність у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додані до заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку виконання вимог ухвали у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Бабій