Справа № 716/1909/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.12.2025 м.Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Шевчук Р.М.,

при секретарі: Шпаковській К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Заставна у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «Акцент-Банк», звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача:

- заборгованість за договором №Б/Н від 12 жовтня 2024 року у розмірі 63 292 грн 56 коп. станом на 23 жовтня 2025 року, яка складається з наступного:

- 40 999 грн 49 коп. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту);

- 21543 грн 51 коп. - загальний залишок заборгованості за процентами;

- 750 грн 00 коп. - загальний залишок заборгованості за пенею;

- судові витрати по оплаті судового збору, сплаченого за подання позовної заяви, у розмірі 2 422 грн 40 коп.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовано тим, що 12 жовтня 2024 року відповідачка ОСОБА_1 приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ (надалі - Умови та Правила) з метою укладання отримання банківських послуг та відкриття банківського(поточного) рахунку .

На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ, відповідачці надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку.

АТ «А-БАНК» свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачці кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору.

Відповідачка своєчасно не погасила заборгованість за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором.

В зв`язку з неналежним виконанням своїх зобов`язань за вказаним кредитним договором відповідачка станом на 23 жовтня 2025 року має заборгованість у загальній сумі 63 292 грн 56 коп., яка складається з наступного: 40 999 грн 49 коп. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 21 543 грн 51 коп. - загальний залишок заборгованості за процентами; 750 грн 00 коп. - загальний залишок заборгованості за пенею.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Ухвалою суду від 28.10.2025 року відкрито провадження у справі; вирішено проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, до матеріалів справи долучив письмове клопотання про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи та заперечення до суду від неї не надходило.

Про розгляд справи неодноразово повідомлялася судовою повісткою, до суду повернулися рекомендовані повідомлення із відміткою про отримання судових повісток.

Враховуючи наявність підстав, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд зі згоди представника позивача ухвалив провести заочний розгляд справи.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи, відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, врахувавши заяву представника позивача, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ч. 1 ст. 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Положеннями ч. 1 ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення сторонами перед судом переконливості поданих доказів є конституційною гарантією (ст. 129 Конституції України).

Відповідно до частини 3 ст. 12, частин 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, окрім випадків установлених Законом, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку звернулася до АТ "Акцент-Банк" та 12.10.2024 підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, у якій зазначено, що відповідачка згодна з тим, що дана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування складає договір банківського обслуговування.

Ознайомилая з договором про надання банківських послуг до його укладання та згоден з його умовами, примірник вказаного договору згоден отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту www.a-bank.com.ua. Одночасно відповідач зобов`язався виконувати вимоги вказаних Умов.

На підставі вказаної Анкети-заяви відповідач отримав кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.

Положеннями заяви визначено, що Заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення вартості кредиту, становить кредитний договір. Отримала їх примірники, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Заява містить відмітку про підпис ОСОБА_1 12 жовтня 2024 року.

З виданої АТ "Акцент-Банк" довідки за картами вбачається, що відповідачці відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано наступні картки: - № НОМЕР_2 , строком дії до грудня місяця 2031 року. - № НОМЕР_3 , строком дії до грудня місяця 2031 року. - № НОМЕР_4 , строком дії до грудня місяця 2031 року. - № НОМЕР_5 , строком дії до грудня місяця 2031 року.

Одночасно відповідно до виданої АТ "Акцент-Банк" довідки за лімітами вбачається, що за кредитним договором б/н від 12.10.2024 відповідачці за період з 12.10.2024 по 23.10.2025 було встановлено кредитний ліміт в розмірі 7 500,00 грн, який в подальшому збільшився, зокрема, 13.10.2024 кредитний ліміт становив 41000,00 грн.

Так, за правилом ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.

Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, установлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Відповідачка ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання за цим договором у повному обсязі не виконувала, внаслідок чого у нього перед позивачем виникла заборгованість станом на 23 жовтня 2025 року має заборгованість у загальній сумі 63 292 грн 56 коп., яка складається з наступного: 40 999 грн 49 коп. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 21 543 грн 51 коп. - загальний залишок заборгованості за процентами; 750 грн 00 коп. - загальний залишок заборгованості за пенею.

З наданого розрахунку заборгованості за договором Б/Н № від 12 жовтня 2024 року, укладеним між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом ОСОБА_1 станом на 23 жовтня 2025 року заборгованість останньої становить 63 292 грн 56 коп., та складається з наступного: 40 999 грн 05 коп. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 21 543 грн 51 коп. - загальний залишок заборгованості за процентами; загальний залишок заборгованості за комісією; 750 грн 00 коп. - загальний залишок заборгованості за пенею.

Випискою по рахунку наданою позивачем, підтверджується факт користування відповідачкою ОСОБА_1 кредитними коштами які знаходились на карткових рахунках виданих відповідачці зокрема, у торгово-роздрібних мережах, для задоволення власних споживчих потреб позичальника, як і здійснення обов`язкових платежів, поповнення картки тощо.

Так, доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Разом з тим, відповідно до пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 (в редакції, чинній на час розгляду справи), виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Таким чином, виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися у сукупності з іншими доказами.

Згідно з пунктом 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 ЦК України).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч. 2ст. 639 ЦК України).

Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлюється законом.

Відповідно до ст. 1056-1 ЦК України, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.

Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. (ст. 536 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч. 1 ст. 625 ЦК України).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги в частині стягнення із відповідача заборгованості за тілом кредиту та відсотками є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо стягнення з відповідача на користь позивача суми заборгованості за пенею/неустойкою, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на території України з 24.02.2022 строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (частина 1 статті 549 ЦК України).

Нарахування суми заборгованості за пенею/неустойкою за кредитним договором Б/Н від 12.10.2024 у розмірі 750,00 грн здійснено після 24.02.2022, тобто у період дії в Україні воєнного стану.

Відтак позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача суми заборгованості за пенею у розмірі 750,00 грн задоволенню не підлягають.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, необхідно стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 2393,69 грн (2422,40 грн х 62 542,56 грн : 63 292,56 грн).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,141,263-265,272,273,280,282,288,354,355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» (49074, м. Дніпро, вул.Батумська, буд.№11, код за 0, МФО 307770, р/р № НОМЕР_7 ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 12.10.2024 року у розмірі 62 542 гривень 56 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 на користь користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» (49074, м. Дніпро, вул.Батумська, буд.№11, код за 0, МФО 307770, р/р № НОМЕР_7 ) судовий збір в розмірі 2 393 гривень 69 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його вручення до Чернівецького апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Шевчук Р.М.