Справа № 522/4009/22
Провадження № 2/522/1706/25
УХВАЛА

28 листопада 2025 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Чорнухи Ю.В.,

за участі секретаря судового засідання Сирової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засідання заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костинюка Юрія Дмитровича про відвід судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси під головуванням судді Чорнухи Ю. В. перебуває справа № 522/4009/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним.

27.11.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Костинюк Ю.Д. надійшла заява про відвід судді Приморського районного суду м. Одеси Чорнухи Ю.В.

Заява обґрунтована тим, що у зв`язку з неможливістю особистої участі у судовому засіданні, призначеному на 28.10.2025, Костинюк Ю.Д., як представник позивача в справі № 522/4009/22 подав через підсистему «Електронний суд» (ЄСІТС) клопотання про відкладення розгляду справи. Зазначене клопотання було сформовано та надіслано через офіційний електронний сервіс судової влади ЄСІТС, відображається в електронному кабінеті Костинюка Ю.Д. як представника позивача та за його твердженням було доступне іншим учасникам справи в електронній справі у «Електронному суді». На думку заявника суд не перевірив наявність зазначеного клопотання та обмежився формальним посиланням на відсутність у матеріалах справи відповідного документа. За твердженням заявника посилання суду на те, що клопотання не надійшло, позбавляє позивача гарантій участі у процесі через свого представника.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ч. ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зі змісту наведених норм вбачається, що для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності. При цьому, сама по собі незгода сторони з процесуальним рішенням судді не може бути підставою для відводу.

Надаючи оцінку доводам представника позивача щодо не розгляду у судовому засіданні 28.10.2025 його клопотання про відкладення розгляду справи, суд враховує, що станом на момент початку і впродовж судового засідання 28.10.2025 у матеріалах справи було відсутнє клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи, призначеного на 28.10.2025. Клопотання було зареєстроване канцелярією суду наприкінці робочого дня 28.10.2025, в той час, коли судове засідання у справі № 522/4009/22 уже завершилось.

Таким чином, суддя Чорнуха Ю.В. не могла у судовому засіданні 28.10.2025 розглянути клопотання, яке не було зареєстроване та передано судді.

Слід звернути увагу, що в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» відображаються вхідна дата та вхідний номер реєстрації документа, тому представнику позивача не могло бути не відомо, що його клопотання станом на момент початку судового засідання не зареєстроване.

Також суд зазначає, що у судове засідання 28.10.2025 прибув інший представник позивача адвокат Стріченко Д.А., який жодних заяв та клопотань не подавав.

Викладене свідчить про безпідставність тверджень представника позивача, наведених у заяві про відвід судді, та відсутність підстав для задоволення цієї заяви.

Враховуючи, що в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» відображаються вхідна дата та вхідний номер реєстрації документа і представник міг перевірити чи було зареєстроване його клопотання до початку судового засідання, з огляду на те, що у судове засідання 28.10.2025 прибув інший представник позивача та право позивача на правничу допомогу було реалізовано, однак представник позивача Костинюк Ю.Д., усвідомлюючи зазначені обставини, подав заяву про відвід судді, безпідставно стверджуючи про нібито умисний не розгляд клопотання та нібито обмеження права позивача на правничу допомогу, суд вважає подання такої заяви про відвід зловживанням процесуальними правами.

Суд вважає за необхідне вчергове роз`яснити учасникам справи, що зловживання процесуальними правами є недопустимим.

У постанові від 07.05.2020 у справі №826/12191/18 Верховний Суд зазначив, що сторони повинні утримуватись від використання прийомів, які пов`язанні із зволіканням у розгляді справи, та добросовісно і максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання справи.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до ст. 7 Правил адвокатської етики, затверджених 09.06.2017 Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 36, 39-40, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костинюка Юрія Дмитровича про відвід судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала окремо від рішення суду в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 05.12.2025.

Суддя Юлія ЧОРНУХА