Провадження № 22-ц/801/2513/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бойко В. М.
Доповідач :Голота Л. О.
УХВАЛА

04 грудня 2025 рокуСправа № 127/28211/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Голоти Л. О. (суддя доповідач),

суддів Копаничук С. Г., Рибчинського В. П.,

розглянув у порядку підготовки справи до розгляду клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про призначення судової технічної експертизи документа по справі № 127/28211/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2025, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2025 позов задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 заборгованість за договором позики грошових коштів від 12.08.2016, яка складається з: основної суми заборгованості у розмірі 80000 доларів США; відсотки за правомірне користування грошовими коштами за період з 12.08.2016 по 31.12.2017 у розмірі 934 долари США та 3% річних, відповідно до ст. 625 ЦК України, за період з 31.12.2017 по 31.08.2023 у розмірі 13597 доларів США, а всього 94531 долари США. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 13420 грн.

27.10.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшла через підсистему «Електронний суд» апеляційна скарга (вх № 12103 від 28.10.2025) ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2025. Одночасно з апеляційною скаргою подано клопотання про призначення судової технічної експертизи документа. На вирішення експертизи представник просить поставити питання : (1) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «14.03.2017 вернул 100 доларов» 14.03.2017 ? Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?; (2) чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «04.12.2017 вернул 100 доларов» 4.12.2017 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?; (3) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «26.09.2018 вернул 100 доларов» 26.09.2018 ? Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?; (4) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис « 13.06.2019 вернул 100 доларов» 13.06.2019 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?; (5) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «24.12.2021 вернул 100 доларов» 24.12.2021 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?. Проведення експертизи доручити експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Сім`ї Бродських, 6, м. Київ, 03057). Обов`язок оплати вартості покласти на відповідача ОСОБА_2 ..

Клопотання обґрунтоване тим, що в позовні заяві позивач посилається на розписку від 12.08.2016 як на доказ передачі відповідачу грошових коштів. Вказана розписка містить записи про повернення частини боргу, а саме як слідує із вказаних записів 14.03.2017 позивачу повернуто 100 доларів США, 04.12.2017 повернуто 100 доларів США, 26.09.2018 повернуто 100 доларів США, 13.06.2019 повернуто 100 доларів США та 24.12.2021 також повернуто 100 доларів США. Відповідач факт повернення вищевказаних записів про часткове повернення боргу заперечує та ці записи були вчинені позивачем з метою створення підстав для переривання строку позовної давності, який ним очевидно пропущений. Відповідач не ухилявся від оплати судової експертизи, а не зміг виконати вимоги ухвали суду та вчасно оплатити рахунок для проведення експертного дослідження у зв`язку із різким погіршенням стану здоров`я, перенесеним оперативним втручанням в області кардіології та тривалим перебуванням на стаціонарному лікуванні в період з 8.04.2025 по 10.04.2025, з 10.04.2025 по 15.04.2025, з 18.07.2025 по 23.07.2025. Стороною відповідача повторно подано клопотання про призначення судової технічної експертизи від 1.08.2025, до якого додано, зокрема медичну документацію, однак судом першої інстанції відмовлено в задоволенні поданого клопотання та ухвалено рішення про задоволення позову.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 17.11.2025 поновлено ОСОБА_2 , в інтересах якого діє Чернілевська Р.В., строк на апеляційне оскарження рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2025. Відкрито апеляційне провадження у справі № 127/28211/23 за апеляційною скаргою Чернілевської Р.В., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2025. Надано учасникам справи 5-денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 360 ЦПК України та для надання заперечень щодо поданого одночасно з апеляційною скаргою клопотання про призначення судової технічної експертизи документів (з наданням доказів надсилання (надання) копії відзиву та доданих до нього документів заявнику).

27.11.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшов відзив (вх № 13408) ОСОБА_3 , в якому, посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. У заперечення на клопотання про призначення судової технічної експертизи позивач зазначає, що правові підстави для призначення експертизи апеляційним судом відсутні, адже ухвалами суду першої інстанції 24.07.2024 та 16.01.2025 двічі задоволено клопотання відповідача та призначено технічні експертизи документа. Однак, відповідачем не оплачено рахунок на проведення експертизи. Твердження у клопотанні, що відповідач не ухилявся від оплати судової експертизи, а не зміг оплатити рахунок у зв`язку із різким погіршенням стану здоров`я і перебування на стаціонарному лікуванні тривалістю 8 днів є надуманими.

Перевіривши матеріали справи, клопотання про призначення судової технічної експертизи документа, заперечення позивача на подане клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з наступних підстав.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Підготовчі дії, визначені пунктами 5, 6 частини першої цієї статті, вчиняються з дотриманням прав всіх учасників справи висловити свої міркування або заперечення щодо їх вчинення, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина друга статті 365 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 366 ЦПК України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду.

Відповідно до пункту 1, 2 частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Жук проти України" (Заява № 45783/05) від 21.10.2010 (пункт 25) Суд нагадує, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.

Відповідно до частини третьої статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У постанові Верховного Суду від 07.04.2021 в справі № 279/11692/15-ц зазначено, що вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Для приватного права апріорі властивою є така засада як розумність.

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (постанова ВС від 16.06.2021 у справі № 554/4741/19, постанова ВС ОП КЦС від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанова ВП ВС від 08.02.202 у справі № 209/3085/20).

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 367 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції враховує те, що в позовні заяві позивач посилається на розписку від 12.08.2016 як на доказ передачі відповідачу грошових коштів. Вказана розписка містить записи про повернення частини боргу, а саме 14.03.2017 позивачу повернуто 100 доларів США, 04.12.2017 повернуто 100 доларів США, 26.09.2018 повернуто 100 доларів США, 13.06.2019 повернуто 100 доларів США та 24.12.2021 також повернуто 100 доларів США.

Відповідач факт повернення вказаних вище сум заперечує.

У клопотанні про призначення судової експертизи представник відповідача зазначає, що відповідач не ухилявся від оплати судової експертизи, яка була призначена ухвалою суду першої інстанції від 23.07.2024, а не зміг виконати вимоги ухвали суду та вчасно оплатити рахунок для проведення експертного дослідження у зв`язку із різким погіршенням стану здоров`я, перенесеним оперативним втручанням в області кардіології та тривалим перебуванням на стаціонарному лікуванні в період з 8.04.2025 по 10.04.2025, з 10.04.2025 по 15.04.2025, з 18.07.2025 по 23.07.2025.

Стороною відповідача повторно подано клопотання про призначення судової технічної експертизи від 1.08.2025 /а. с. 197-205/, до якого додано, зокрема медичну документацію, однак судом першої інстанції відмовлено в задоволенні поданого клопотання та ухвалено рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона (див. пункт 21 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти і об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З огляду на зазначене, забезпечуючи право відповідача на змагальність та надання ним доказів, колегія суддів приходить висновку про можливість призначити у даній справі судову технічну експертизу.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п.п.1.2.1 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 основним завданням (підвидами) експертиз є, зокрема, криміналістична, підвидом якої є технічна експертиза документів.

Згідно глави 3 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 : технічна експертиза документів поділяється на експертизу реквізитів документів, експертизу друкарських форм та експертизу матеріалів документів (п. 3.1); основним завданням технічної експертизи реквізитів документів є визначення відносної давності виконання документа або його фрагментів, а також послідовності нанесення штрихів, що перетинаються (п.п. 3.2.4 п.3.2); основними завданнями експертизи матеріалів документів є: установлення роду, виду (іншої класифікаційної категорії) матеріалів, на яких і за допомогою яких виконувався (виготовлявся) документ (папір, барвники, клейкі речовини тощо), та їх спільної (різної) родової (групової) належності (п.п. 3.4.1 п.3.4); визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах (п.п. 3.4.2 п.3.4).

Згідно із частиною третьою статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

У свою чергу, суд апеляційної інстанції, враховує, що представник відповідача не обґрунтував у клопотанні необхідності доручення проведення експертизи експертам КНДІСЕ м. Києва, що є територіально віддаленим від місця розгляду справи, та експерти даного відділення, відповідно до інформації на офіційному сайті інституту, є більш завантаженими. З метою не допущення порушення строків розгляду справи, з урахуванням обставин справи колегія суддів приходить висновку про доцільність визначити та доручити проведення судової технічної експертизи документа Вінницькому відділенню Київського НДІСЕ (вул. Батозька, 1 м. Вінниця) .

Враховуючи, що відповідно до інформації на офіційному сайті інституту на виконанні у експертів перебуває 10 експертиз, з метою економії часу, суд не погоджує строк проведення експертизи понад 90 календарних днів.

Об`єктом дослідження є нижня частина оригіналу розписки від 12.08.2016 року, а саме написи починаючи від «14.03.2017 року вернул 100 доларів» і до кінця аркуша), який після витребування його від позивача буде розміщено у даній справі після цієї ухвали в підшитому конверті.

Суд надає дозвіл на часткове знищення об`єкту дослідження (нижня частина розписки).

Мета експертизи - визначити час вчинення написів про повернення коштів на розписці від 12.08.2016 року (для вирішення питання щодо строку позовної давності).

Обов`язок оплати вартості судової експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 ..

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України).

Колегією суддів при ознайомленні з матеріалами справи було виявлено відсутність оригіналу боргової розписки від 12.08.2016. З невідомих підстав, оригінал розписки, у порушення вимог ЦК України та ЦПК України, 04.08.2025 року було повернуто позивачу, що є недопустимим з огляду на наявність рішення суду про задоволення позовних вимог /а.с. 39/.

З огляду на викладене, позивачу слід повернути оригінал розписки до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 84, 103-105, 113, 252, 253, 298, 365, 366, 381, 389,390 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в :

Витребувати у ОСОБА_3 оригінал розписки від 12.08.2016 року.

Клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про призначення судової технічної експертизи документа по справі № 127/28211/23 задовольнити частково.

Призначити у справі № 127/28211/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики судову технічну експертизу документа.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

(1) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «14.03.2017 вернул 100 доларов» 14.03.2017 ? Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?;

(2) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «04.12.2017 вернул 100 доларов» 4.12.2017 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?;

(3) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «26.09.2018 вернул 100 доларов» 26.09.2018 ? Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?;

(4) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис « 13.06.2019 вернул 100 доларов» 13.06.2019 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?;

(5) Чи міг бути вчинений на розписці від 12.08.2016 рукописний запис «24.12.2021 вернул 100 доларов» 24.12.2021 ?. Якщо ні, то яка мінімально та максимально можлива давність нанесення вказаного рукописного запису ?.

Проведення експертизи доручити Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Батозька, 1 м. Вінниця).

Надати дозвіл на часткове знищення об`єкту дослідження (нижня частина) розписки від 12.08.2016 року.

Надати експертам матеріали цивільної справи № 127/28211/23.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статями 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Витрати за проведення судової почеркознавчої експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та підлягає оскарженню в частині зупинення провадження в касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. О. Голота

Судді: С. Г. Копаничук

В. П. Рибчинський