Провадження № 2/369/3336/25
РІШЕННЯ

Іменем України

01.12.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Козак І.А.,

при секретарі Кавун Є.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості співвласника багатоквартирного будинку за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості співвласника багатоквартирного будинку за житлово-комунальні послуги за період з 01.08.2022 року по 26.08.2024 року у сумі 21 755,96 грн, що складається з: 10 070,31 грн заборгованість за послуги з управління багатоквартирного будинку; 10 070,31 грн штраф за несвоєчасне внесення плати за послугу з управління; 1 615,34 грн інфляційні втрати, а також відшкодувати позивачу судові витрати на сплату судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» здійснює управління багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 392289087 від 24.08.2024.

З метою забезпечення відповідача житлово-комунальними послугами сторони уклали Договір з управління багатоквартирного будинку від 01.08.2022.

Позивач належним чином виконує свої зобов`язання перед відповідачем, передбачені договором, однак відповідач покладені на нього обов`язки належним чином не виконує, не сплачує кошти за надані житлово-комунальні послуги, у зв`язку з чим утворилася заборгованість у сумі 21 755,96 грн.

13.06.2024 Позивачем було надіслано на адресу відповідача засобами поштового зв`язку лист-попередження відносно заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком та рахунок повідомлення за комунальні послуги, однак відповідач жодним чином на них не відреагувала та не погасила існуючу заборгованість.

У зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за житлово-комунальні послуги за період з 01.08.2022 року по 26.08.2024 року у сумі 21 755,96 грн, що складається з: 10 070,31 грн заборгованість за послуги з управління багатоквартирного будинку; 10 070,31 грн штраф за несвоєчасне внесення плати за послугу з управління; 1 615,34 грн інфляційні втрати, а також відшкодувати позивачу судові витрати на сплату судового збору.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.10.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідачу копію ухвали про відкриття провадження разом з доданими до неї документами було направлено на адресу зазначену у позові, однак конверт повернувся на адресу суду з позначкою «за закінченням терміну зберігання».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Із змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, судом встановлено, що позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» здійснює управління багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується наявним у матеріалах справи копією Статуту ТОВ «Рідний-Житло-Сервіс»

Згідно з інформацією, що міститься в Інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 392289087 від 24.08.2024, відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Більше того, відповідач ОСОБА_1 значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_3 , з 27.11.2023 по теперішній час, що підтверджується наявними у матеріалах справи відповідями на запити з Управління обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, з Управління «Центр надання адміністративних послуг» Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області.

01.08.2022 між позивачем ТОВ «Рідний-Житло-Сервіс» та відповідачем ОСОБА_1 було укладеного Договір з управління багатоквартирного будинку № 22070, та з серпня 2022 року останній здійснювалося нарахування коштів за надані послуги з управління багатоквартирним будинком.

При цьому, внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов`язань з оплати спожитих житлово-комунальних послуг за період з 01.08.2022 по 26.08.2024 утворилась заборгованість в розмірі 21 755,96 грн, що складається з 10 070,31 грн заборгованості за послуги з управління багатоквартирного будинку; 10 070,31 штрафу за несвоєчасне внесення плати за послугу з управління; 1 615,34 грн інфляційний витрат, що підтверджується, наявними у матеріалах справи: копією розрахунку по особовому рахунку № НОМЕР_1 , рахунком-повідомленням та розрахунком інфляційних витрат.

У зв`язку з чим, 13.06.2024 відповідачу було направлено лист-попередження відносно існуючої заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком та рахунок повідомлення за комунальні послуги, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією накладної № 509.

При цьому, відповідач жодним чином на лист-попередження не відреагувала та не погасила існуючу заборгованість.

Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Крім того, ст. 10 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію, а ст. 66 ЖК України передбачено, що плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири.

Статтею 151 Житлового кодексу України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власник та наймач квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово - комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. (висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 30 жовтня 2013 року у справі за № 6-59цс13; висновки Верховного Суду/Касаційного цивільного суду у постанові від 10 грудня 2018 року у справі за № 638/11034/15)

Крім того, відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» відповідач є споживачем комунальних послуг.

Даним Законом передбачено, що під договором слід розуміти усну чи письмову угоду між споживачем та виконавцем послуг. Цей Закон також передбачає оформлення письмової угоди через посередництво квитанцій та інших розрахункових документів.

Відповідно до ст. 5 Закону України № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги», учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 8 Закону України 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»№2189-VIII споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач своєчасно та в повному обсязі не сплачувала вартість наданих житлово-комунальних послуг, у зв`язку з чим, згідно з розрахунком наданим позивачем, правильність якого перевірена судом, за нею утворилась заборгованість, за послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01.08.2022 по 26.08.2024 10 070,31 грн.

Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Таким чином, заборгованість з надання послуг по управлінню багатоквартирним будинком у сумі 10 070,31 грн підлягають стягненню з відповідача.

Що стосується стягнення з відповідача неустойки (штрафу) та інфляційних втрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора згідно цивільно-правового договору є грошовим зобов`язанням. Виходячи з цього, правовідносини, в яких замовник зобов`язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто правовідносини, які склалися між сторонами на підставі договору про надання житлово-комунальних послуг, є грошовим зобов`язанням. Таким чином, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено цивільно-правовий обов`язок з оплати внесків на утримання будинку, якій кореспондується з правом вимоги кредитора про оплату наданих послуг. Враховуючи той факт, що до подібних правовідносин застосовані цивільно-правові норми щодо застосування цивільної відповідальності за невиконання грошових зобов`язань, до таких правовідносин застосовується і норма статті 625 ЦК, що встановлює обов`язок боржника, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора сплатити суму боргу з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних.

Ураховуючи викладене, слід дійти висновку про наявність законних підстав для покладення на відповідача ОСОБА_1 відповідальності, передбаченої статтею 625 ЦК України за порушення ним строків виконання грошового зобов`язання.

Крім того, у відповідності до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За частинами 1 та 2 ст. 551 Цивільного кодексу України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

У відповідності до п. 10 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги. Пеня не нараховується за умови наявності заборгованості держави за надані населенню пільги та житлові субсидії та/або наявності у споживача заборгованості з оплати праці, підтвердженої належним чином.

Відповідно до статті 903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Пунктом 6.5 Договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 22070 від 01.08.2022 встановлено, що споживач несе відповідальність за несвоєчасне та/або не в повному обсязі внесення плати за послугу з управління, а саме штрафу у розмірі:

1)10% від суми простроченого платежу у разі прострочення оплати за послугу з управління від 1(одного) до 29(двадцяти дев`яти) календарних днів;

2)50% від суми простроченого платежу у разі прострочення оплати за послугу з управління від 30(тридцяти) до 59(п`ятдесяти дев`яти) календарних днів;

3)100% від суми простроченого платежу у разі прострочення оплати за послугу з управління від 60 (шістдесяти) календарних днів.

Отже, за встановлених обставин та на підставі наведених норм закону підлягає до стягнення з відповідачів на користь позивача сума пені (штрафу) за несвоєчасне внесення коштів.

Так, згідно з розрахунком, наданим позивачем, відповідач має сплатити на користь позивача за період з 01.08.2022 по 26.08.2024 інфляційні втрати у розмірі 1 615,34 грн та пеню (штраф) за несвоєчасне внесення у розмірі 10 070,31 грн (тобто 100% від існуючої заборгованості).

Відповідно до наявного в матеріалах справи розрахунку позивач здійснював нарахування інфляційних витрат з вересня 2022 року за наступною формулою ІІС = (ІІ1:100) х (ІІ2:100) х (ІІ3:100) х …… (ІІZ:100), де ІІ1 індекс інфляції за перший місяць прострочення; ІІZ за останній місяць прострочення.

Тобто, ІІС = (101,90:100) х (102,50:100) х (100,70:100) х (100,70:100) х (100,80:100) х (100,70:100) х (101,50:100) х (100,20:100) х (100,50:100) х (100,80:100) х (99,40:100) х (98,60:100) х (100,50:100) х (100,80:100) х (100,50:100) х (100,70:100) х (100,40:100) х (100,30:100) х (100,50:100) х (100,20:100) х (100,60:100) х (102,20:100) х (100,00:100) = 1.16040631. Інфляційне збільшення: 10 070,31 х 1.16040631 10 070,31 = 1 615,34 грн.

Пеня (штраф) нараховані за 725 днів прострочення внесення плати за послуги з управління, що становить 100% заборгованості 10 070,31 грн.

Разом з тим, щодо періоду, за який позивач просить стягнути з відповідача пеню (штраф) та інфляційні втрати, суд звертає увагу на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» № 206 від 05 березня 2022 року встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі. Вказана постанова набрала чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року.

Починаючи з 24 лютого 2022 року та станом на момент звернення позивача до суду з даним позовом в Україні запроваджено воєнний стан.

Однак відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України №1405 від 29 грудня 2023 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати житлово-комунальних послуг», яка набрала чинності 30 грудня 2023 року, підпункт 1 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» викладено у такій редакції: «Установити, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 року № 285)».

Таким чином, з 30 грудня 2023 року заборона на нарахування штрафних санкцій, інфляційних нарахувань, процентів річних стосується виключно територій, де ведуться бойові дії (можливих бойових дій) або тимчасово окупованих територій.

Село Гатне Фастівського району Київської області не входило та не входить до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затверджених наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22 грудня 2022 року №309.

Таким чином, нарахування, передбачені ч.2 ст.625 ЦК України, підлягають стягненню з відповідача у межах заявлених позовних вимог лише за період з 01.01.2024 по 26.08.2024, включно.

Підстави для стягнення на користь позивача пені (штрафу) та інфляційних нарахувань у період з 01.08.2022 по 30.12.2023 включно відсутні, у зв`язку з дією відповідної заборони нарахування та стягнення відповідних сум постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року №206 у редакції, що діяла по 29.12.2023.

Таким чином, суд частково приймає як належний та допустимий доказ розрахунок інфляційних втрат та пені (штрафу), наданий представником позивача, а саме погоджується з розрахунком інфляційних втрат за період з 01.01.2024 по 26.08.2024 року, що здійснювався судом за наданою позивачем формулою, які становлять 428,98 грн та пені (штрафу) за прострочення оплати за послугу з управління за 240 днів у розмірі 100% від суми простроченого платежу, а саме 10 070,31 грн.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Рідний-Житло-Сервіс» інфляційні втрати в розмірі 428,98 грн та пеню (штраф) в розмірі 10 070,31 грн, а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача слід стягнути на користь позивача суму сплаченого судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме 2 289,17 грн.

На підставі наведеного, керуючись статтями 12, 13, 81, 89, 141, 263 - 265, 280 - 289 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості співвласника багатоквартирного будинку за житлово-комунальні послуги - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» заборгованість зі сплати за житлово-комунальні послуги за період з 01.08.2022 по 26.08.2024 у розмірі 20 569,60 (двадцять тисяч п`ятсот шістдесят дев`ять гривень шістдесят копійок), що складається з 10 070,31 (десять тисяч сімдесят гривень тридцять одна копійка) заборгованість за послуги з управління багатоквартирного будинку; з 10 070,31 (десять тисяч сімдесят гривень тридцять одна копійка) штраф за несвоєчасне внесення плати за послуги з управління багатоквартирного будинку; 428,98 грн (чотириста двадцять вісім гривень дев`яносто вісім копійок).

У решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс» судовий збір у розмірі 2 289,17 грн (дві тисячі двісті вісімдесят дев`ять гривень сімнадцять копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено: 01.12.2025 року.

Учасники справи:

Позивач: Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний-Житло-Сервіс», код ЄДРПОУ 43614117, адреса місцезнаходження: вул. Покровська, буд. 2/2, с. Гатне, Фастівський район, Київська область, 08160.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Суддя Ірина КОЗАК