Провадження № 2/357/4874/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Ільницька І. П.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

15 липня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, у якому просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 25 серпня 2023 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (місто Київ), актовий запис № 1050.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 25 серпня 2023 року між сторонами укладено шлюб. Від спільного проживання сторони дітей не мають. Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаємної поваги та любові і фактичне припинення шлюбних відносин між сторонами.

Ухвалою суду від 16 липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з призначенням судового розгляду на 04 вересня 2025 року.

Через неявку відповідача в судове засідання, призначене на 04 вересня 2025 року, останнє судом відкладено та повторно призначено на 07 жовтня 2025 року.

09 вересня 2025 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про надання сторонам строку на примирення терміном на шість місяців.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2025 року клопотання відповідача задоволено частково та надано сторонам строк на примирення терміном на три місяці. Судове засідання у справі призначено на 08 грудня 2025 року.

18 листопада 2025 року на адресу суду надійшла заява від позивача про відсутність примирення подружжя, розгляд справи за її відсутності та підтримання позовних вимог у повному обсязі.

27 листопада 2025 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про надання сторонам строку на примирення терміном на п`ять місяців.

27 листопада 2025 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про скасування (відкликання) його попереднього клопотання про надання строку на примирення.

За таких обставин суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд за відсутності сторін, за наявними у справі доказами.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

25 серпня 2023 року між сторонами укладено шлюб. Від спільного проживання сторони дітей не мають. Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаємної поваги та любові і фактичне припинення шлюбних відносин між сторонами.

Вжиті судом заходи щодо примирення сторін позитивного результату не дали.

При вирішенні справи суд виходить з наступного:

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору сплаченого позивачем під час подачі позову до суду.

За таких обставин суд приходить до висновку про доцільність стягнення з відповідача на користь позивача судового збору, сплаченого останньою за подання позовної заяви до суду в сумі 1211,20 грн.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 25 серпня 2023 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (місто Київ), актовий запис № 1050.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по оплаті судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 1211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя М. М. Бебешко