Провадження №2/944/2560/25
УХВАЛА

03.12.2025 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Білецька М.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 11.08.2025 матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу предано за підсудністю до Яворівського районного суду Львівської області для розгляду.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, суддя дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеному позивачем не повно вказано місце проживання відповідача, а саме: не зазначено вулиці та номера будинку/квартири та поштового індексу.

Згідно пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», до позовної заяви про розірвання шлюбу додається зокрема оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей.

Позивач, звертаючись до суду з заявою про розірвання шлюбу повинен надати суду оригінал свідоцтва про шлюб та копії свідоцтв про народження дітей, однак в супереч вказаних вимог позивачем до позовної заяви не долучено оригіналу свідоцтва про шлюбу та копії свідоцтва про народження дитини.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями пункту 3 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, сума судового збору, яку має сплатити позивач при пред`явленні зазначеного вище позову до суду, становить 1211,20 гривень.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.175, 177, 185, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Встановити для ОСОБА_1 строк десять днів з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М.О. Білецька