КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

03 грудня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кобилянської Дар`ї Миколаївни, яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 13 січня 2025 року у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби України в Одеській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Укргазбанк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Лімбо Про» про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 13 січня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, 27 жовтня 2025 року Кобилянська Д.М., яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, подала до Київського апеляційного суду через підсистему ЄСІТС - «Електронний суд» апеляційну скаргу.

Матеріали вказаної справи надійшли до Київського апеляційного суду 06 листопада 2025 року.

Додатково повідомляємо, що суддя Сушко Л.П. з 10 листопада 2025 року по 28 листопада 2025 року перебувала у відпустці.

Разом з тим, вищевказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Крім того, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Звертаючись до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, Кобилянська Д.М., яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, одночасно подала клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 13 січня 2025 року представник заявника зазначає, що при зверненні до Київського апеляційного суду вперше, апеляційну скаргу було подано в межах передбаченого строку, однак ухвалою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року апеляційну скаргу було повернуто через відсутність належних документів, які підтверджують повноваження представника заявника, відтак Головне управління Державної податкової служби в Одеській області повторно у найкоротший термін звертається з апеляційною скаргою. Пояснює, що на повторний строк звернення до суду апеляційної інстанції вплинуло велике навантаження представника Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, перебої з електропостачанням та систематичні повітряні тривоги, що зумовлює працівників державного органу переміщатись в укриття та покидати своє робоче місце.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів справи вбачається, що заявник отримав копію оскаржуваного рішення 14 січня 2025 року в його електронному кабінеті, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (а.с. 92).

21 січня 2025 року представник Головного управління Державної податкової служби в Одеській області - Кобилянська Д.М., звернулась до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою (а.с. 95-108), яку ухвалою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року було повернуто особі, яка її подала (а.с. 112).

Вищевказану ухвалу Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року було доставлено Кобилянській Д.М. до електронного кабінету підсистеми ЄСІТС - «Електронний суд» 17 лютого 2025 року, що підтверджується наявним у матеріалах справи звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду (а.с. 113 звор.).

Повторно з апеляційною скаргою представник Головного управління Державної податкової служби в Одеській області - Кобилянська Д.М. звернулась до Київського апеляційного суду 27 жовтня 2025 року, тобто через понад вісім місяців з моменту отримання ухвали Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року про повернення апеляційної скарги.

Крім того, посилання Кобилянської Д.М., яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, на перебої з електропостачанням та повітряні тривоги не можуть бути безумовними підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження в кожній конкретній справі залежить від вказаних у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що саме по собі посилання на перебої з електропостачанням, повітряні тривоги, які пов`язані з введенням воєнного стану в Україні, не можуть бути поважними причинами для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

У постанові від 28 листопада 2022 року у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказував, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Введений в Україні воєнний стан суттєво ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади (місцевого самоврядування). Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Відповідного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 14 вересня 2023 року (справа № №520/23674/21).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Поважними причинами визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з вищевикладеного, наведені представником заявника причини пропуску строку на подання апеляційної скарги не є поважними, інші причини у клопотанні не наведені.

Таким чином, Кобилянській Д.М., яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, необхідно подати нову редакцію клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у період з 17.02.2025 року (дати, коли представник заявника отримала копію ухвали Київського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року про повернення апеляційної скарги) по 27.10.2025 року (дати, коли представник заявника повторно звернулась із апеляційною скаргою) із зазначенням поважних причин його пропуску та надати докази на їх підтвердження.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Кобилянської Дар`ї Миколаївни, яка представляє інтереси Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 13 січня 2025 року, залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л. П. Сушко