Справа № 953/4854/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2025 р. Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Шаренко С.Л.,

при секретарі Реуцькій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Яресько Тараса Віталійовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приват банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 17 червня 2025 року позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитом у розмірі 222 181,28 гр., а також судові витрати.

13.11.2025 Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Яресько Т.В. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування заяви посилається на те, що заявник не був фактично повідомлений про відкриття провадження у справі, розгляд її судом та винесення заочного рішення. Жодних судових повісток чи повідомлень Заявник не отримував, участі у судових засіданнях не брав.

Більше того, заявник фізично не міг отримувати жодних повісток, оскільки з 29.03.2023 року перебував на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1

У зв`язку з фактичним неповідомленням заявника про наявність відкритої щодо нього судової справи, необізнаністю щодо наявного винесеного заочного рішення, заявник не зміг взяти участь в розгляді судової справи відкритої щодо нього. Разом з тим, аргументи, які приводить в подальшому в даній заяві заявник, дають всі підстави пересвідчитись, що при наявній можливості (якої у Заявника не було), заявник скористався б своїми процесуальними правами та надав би заперечення на позовну заяву позивача у формі відзиву, а також за необхідності інші заяви по суті. Відповідач категорично не погоджується з визначеним позивачем розміром заборгованості за Кредитним договором, оскільки такий є завищеним, необґрунтованим та не підтверджений належними і допустимими доказами. Відповідач категорично не погоджується, що в укладеному 13.07.2017 року Договорі ним з Банком було обумовлено бажання щодо встановлення кредитного ліміту чи процентної ставки за користування кредитними коштами. Жодних доказів цього факту Анкета-Заява не містить.

Зазначає, що Анкета-Заява не містить відомостей про розмір відсотків, розмір кредитного ліміту, строк кредитування, порядок повернення кредиту, розмір та порядок сплати штрафів, пені, інших платежів.

Також, саме в день підписання Анкети-Заяви, 13.07.2017 року, жодних інших документів з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відповідач не підписував. Більше того, в самій Анкеті-Заяві зазначено, що вона є частиною Договору банківського обслуговування, а не якогось умовного кредитного договору.

Позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу щодо узгодження на час підписання Анкети-Заяви істотних умов договору банківського кредиту (процентної ставки, умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру тощо). Також, не додано жодних належних та допустимих доказів щодо узгодження на час підписання Анкети-Заяви 13.07.2017 року тих відрахувань, які, згідно наданих позивачем виписок, здійснювались регулярно з відповідача.

24.11.2025 від представника позивача АТ КБ «Приватбанк» - Кіріченко В.І. до суду надійшла заява, в якій представник позивача зазначає наступне. Аналізуючи зміст заяви, варто звернути увагу, що в ній обов`язково повинні бути зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для скасування (посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення). Виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань Відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Відповідачу надано ряд прав та обов`язків.

Зокрема, після одержання копій ухвали про відкриття провадження у справі і позовної заяви відповідач має право подати суду письмове заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення. Сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Відповідач не подавав а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи.

По-друге, щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи. В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Враховуючи сказане, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті.

Всі твердження Відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення. Відповідачем не надано належних доказів, необхідних для скасування заочного рішення суду. Щодо ознайомлення Відповідача з умовами та правилами надання банківських послуг, то Позивачем надана до суду копія анкети-заяви від 13.07.2017 року, з якої чітко вбачається наступна інформація: персональні дані, адреса проживання, та інша додаткова інформація необхідна для отримання кредитної картки. Відповідачем вказана інформація про себе, також з копії анкети заяви чітко вбачається, що ОСОБА_1 висловив згоду про укладення договору та виявив бажання оформити на своє ім`я Кредитку MasterCard World Black Edition та особистим підписом засвідчив, що Я згоден з тим, що ця заява, разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між мною та Банком Договір про надання банківських послуг. Я ознайомився і згоден з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які були надані мені для ознайомлення в письмовому вигляді...Я зобов`язуюся виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті Приватбанку.

Відповідачу відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку, на яку було встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився до 200000.00 гр., що підтверджується Випискою по рахунку (додана до позову). Для отримання доступу до рахунку та використання кредитного ліміту Відповідач отримав кредитну картку номер НОМЕР_2 , строк дії 11/20, тип -MasterCard World Black Edition. Після спливу строку дії першої картки Відповідачем для можливості користування рахунком додатково отримані наступі картки: 1. кредитна картка номер НОМЕР_3 , строк дії - 11/23, тип - Картка MasterCard World Black Edition. В процесі користування рахунком відбулася зміна відсоткової ставки 36%. 20.05.2020 року Відповідач підписав власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 № 151 Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України Анкету заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, якою погодив використання OTP пароля в якості простого електронного підпису (копія Анкети додається до позовної заяви). У процесі користування кредитним рахунком клієнту були завжди доступні у вільному доступі на сайті банку та у додатку Приват24 умови обслуговування кредитних карток, які банк постійно пропонує клієнту для ознайомлення огляду кожного наступного разу, коли відбуваються навіть незначні зміни. Також, в зв`язку зі змінами у законодавстві -впровадженні нормами закону "Про споживче кредитування" паспорту споживчого кредиту - клієнт підписав паспорт споживчого кредиту від 14.12.2023 р., в якому також є інформація про відсоткові ставки по кредитування по картковим рахункам.

Клієнт не надавав банку жодного разу заперечення щодо розміру відсоткової ставки, при цьому частково погашав заборгованість, що свідчить про обізнаність клієнта з умовами кредитування. Позивач звертає увагу суду, що далі у процесі користування рахунком 14.12.2023 р. Відповідачем підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (копія додається до позовної заяви), на підставі якої отримано додаткову кредитну картку номер НОМЕР_4 , строк дії -01/31, тип - Картка MasterCard Platinum, а також погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачем підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. При цьому, на момент підписання зазначеної вище Заяви заборгованість Відповідача становила 198421,68 грн, що вбачається із виписки по рахунку та розрахунку заборгованості. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Клієнта: OTP-пароль, QR-код, підпис стилусом на планшеті у відділенні Банку, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де Клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Клієнт надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені Сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для Сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження.

З розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що позивач частково сплачував заборгованість за договором ( погашення відображені в графі «Сума погашення за наданим кредитом»).

Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку Відповідача баланс станом на дату укладання договору (надана сума кредиту), всі операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції). Виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості, є належними та допустимими доказами по справі. Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово економічні експертизи по справі не призначались. В матеріалах справи відсутні будь-які належні докази погашення кредитної заборгованості за договором.

Враховуючи норми закону та докази що містяться в матеріалах справи можна дійти висновку, що правовідносини між сторонами тривають й належним чином зобов`язання не виконані та кредитором не прийняті.

Підсумовуючи викладене вище, Відповідач із заявою про звільнення від сплати штрафних санкцій, пені і процентів по кредиту із доданням вказаних вище копій документів не звертався. Також зазначає, що згідно виписки по рахунку, вбачається, що Відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що Відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за Договором.

Тому посилання Відповідача про те, що він не був ознайомлений з умовами кредитування не має прийматись судом до уваги. Одночасно ст. 526 ЦК України наголошує нам, шо Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, на даний час, Відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним Договором не виконав. Враховуючи викладене, просить суд відмовити у задоволенні заяви Відповідача про перегляд заочного рішення.

01.12.2025 до суду від представника заявника надійшли письмові пояснення у справі, в яких останній зазначає, що повідомлення належним чином Відповідача не означає його фактичне повідомлення, тобто, виконання судом належним чином своїх процесуальних обов`язків не говорить про те, що Відповідач був фактично обізнаний про розгляд даної справи. Водночас, при винесенні Рішення, що переглядається, судом було зроблено всі належні заходи щодо повідомлення Відповідача, але в силу того, що Відповідач з 29.03.2023 року перебував на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , він не був фактично повідомлений про дану справу та не міг з`явився в судове засідання чи подати відзив.

Матеріали справи не містять жодного доказу того, що Відповідач був фактично обізнаний з даною справою та безпричинно не подав відзив чи не з`явився в судове засідання.

Заявник навів достатньо доказів того, що при вирішенні даної справи були взяті неіснуючі докази, а також, те, що задоволення судом позову на підставі відверто неправильного розрахунку Позивача, суперечить сталій судовій практиці та нормам чинного законодавства.

Окрім того, Заявником було надано Форму №5, якою встановлено, що він починаючи з 29.03.2023 року по 21.10.2025 року проходив військову службу за контрактом в військовій частині НОМЕР_1 ( НОМЕР_5 Інтернаціональний легіон оборони України при Головному Управлінні Розвідки Міністерства Оборони України). Тобто, починаючи з 29.03.2023 року Відповідач мав статус військовослужбовця.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлений належним чином. Від представника заявника адвоката Яресько Т.В. до суду надійшли письмові пояснення, в яких він просив проводити розгляд заяви за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належних чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши заяву та матеріали цивільної справи, зазначає наступне.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 17.06.2025 року позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволено в повному обсязі, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 222 181, 28 гр., а також судові витрати.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява перебувала в провадженні Київського районного суду міста Харкова з 20.05.2025 року. Під час судового розгляду на номер мобільного телефона відповідача НОМЕР_6 , направлялись судові повістки, які були успішно доставлені, про що в матеріалах справи є відповідні довідки про успішну доставку повідомлення (а.с. 146, 148). Номер мобільного телефона, на який направлялись судові повістки відповідачу зазначений самим же відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, що є свідченням того, що даний номер мобільного телефона є актуальним, активним та відповідач користується ним (а.с. 165).

Окрім того, позовна заяву було подано через підсистему «Електронний Суд», у зв`язку з чим позивач зобов`язаний був надати доказ надсилання примірника позовної заяви відповідачу. На підтвердження цього в матеріалах справи, а саме в додатках до позовної заяви є опис вкладення про направлення на зареєстровану адресу відповідача ( АДРЕСА_1 ) копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами (а.с. 129, зворотній бік). Як вбачається зі змісту заяви про перегляд заочного рішення, у відомостях стосовно адреси проживання, відповідач ОСОБА_1 вказує цю адресу, а саме: АДРЕСА_1 (а.с. 165).

Крім того, в позовній заяві було зазначено РНОКПП відповідача НОМЕР_7 . Цей же РНОКПП вказано в заяві про перегляд заочного рішення, тобто судові повістки про виклик до суду, відомості про заочне рішення суду також надходили в застосунок «Дія».

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Таким чином, вказані заявником обставини, щодо того, що він не зміг взяти участь у розгляді справи з тих підстав, що не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи не є поважними, оскільки спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07 липня 1989 року по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 20.05.2025 у справі № 953/4854/25 оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені у ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Яресько Тараса Віталійовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приват банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику право на оскарження заочного рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шаренко С.Л.