РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

судді Борєйко О.М.

за участю секретаря судового засідання Чорнуцької І.Ю.

представника позивача Безпалого А.В.

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) звернулось до Соснівського районного суду м.Черкаси з вказаною позовною заявою.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №011496 від 18 лютого 2025 року, ОСОБА_2 18 лютого 2025 року о 16 годині на річці Дніпро, поблизу с. Коробівка здійснював лов риби щуки жерлищем в кількості 15 штук, чим порушив д. 3 р. 2 п. 3 п. 1 та п. 2 р. 2 Правил любительського рибальства, виловив щуку 10 штук, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 34 680 гривень, та був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в справі № 695/988/25 від 03 липня 2025 року, яка набрала законної сили 14 липня 2025 року, провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП було закрите, в зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП. Вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, судом встановлено.

Відповідно до ст.1166 ЦК України завдана шкода підлягає відшкодуванню особою, які її завдала.

Розмір завданої ОСОБА_2 матеріальної шкоди внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів становить 34 680 гривень.

Розрахунок матеріальної шкоди був проведений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є джерелом формування спеціального фонду державного бюджету України та місцевих бюджетів, тому збитки, заподіяні відповідачем, повинні бути внесені до спеціального фонду охорони навколишнього середовища Золотоніської територіальної громади.

Враховуючи викладене, позивач звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 жовтня 2025 року відкрито провадження та призначено судове засідання.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому остання заперечила роти задоволення заявлених позовних вимог в зв`язку з їх необгрунтованістю та безпідставністю. Зазначила, що постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 03 липня 2025 року у справі № 695/988/25 ОСОБА_2 не було притягнуто до адміністративної відповідальності.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 03 липня 2025 року у справі № 609/988/25 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, закрите на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до статті 247 КУпАП, закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь якій стадії.

Згідно із ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди. Тому, спричинені збитки стягуються не на користь органів рибоохорони, а на користь територіальної громади. Враховуючи викладене, позов заявлений неналежним позивачем.

Представником позивача надано відповідь на відзив, в якій останній заявлені позовні вимоги підтримав, заперечив проти доводів відповідача, викладених у відзиві останнього, зазначив, що вчинення адміністративного правопорушення в деяких випадках тягне за собою виникнення цивільно-правових правовідносин, наприклад, пов`язаних із стягненням шкоди, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення.

У постанові Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 03 липня 2025 року у справі № 695/988/25 зазначено наступне:

«Враховуючи викладене, суд вважає, що винність ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження у суді та підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення від 18.02.2024 р., актом виявлення та вилучення від 18.02.2025р., розпискою ОСОБА_2 від 18.02.2025р.

Таким чином, суд вважає, що дії ОСОБА_2 за ознаками ч. 4 ст. 85 КУпАП кваліфіковані правильно, оскільки він грубо порушив правила рибальства, із застосуванням заборонених знарядь лову».

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. В главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 р. № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013 за № 291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім`я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації.

Для зарахування зазначених коштів, згідно «Класифікації доходів бюджету», затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 14.01.2011 № 11 «Про бюджетну класифікацію», визначений код 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності та іншої діяльності».

Таким чином, збитки, заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, відшкодовується шляхом перерахування на єдиний розподільчий казначейський рахунок органу місцевої ради, в межах адміністративній території якої вчинено правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) - центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра економіки, довкілля та сільського господарства. Є правонаступником Державного комітету рибного господарства України.

Згідно п. 7 Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Відповідно до Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15 лютого 2024 року №77, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується, Повноваження Дніпропетровського рибоохоронного патруля поширюються на Дніпропетровську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством.

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти задоволення заявлених позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до наступного.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно принципу диспозитивності, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної у позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Статтями 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Виходячи з положень ч. 1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Положеннями ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до вимог ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Згідно розділу 2 п. 2 Правил любительського рибальства, любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил».

Додатком 2 до Правил любительського рибальства встановлено норми добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу: інших видів риб 3кг та 1 шт.

Постановою Кабінету Міністрів України №1042 від 29 вересня 2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджено такси для обчислення розміру шкоди.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно ч. 4,6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Частиною 1 статті 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №011496 від 18 лютого 2025 року, ОСОБА_2 18 лютого 2025 року о 16 годині на річці Дніпро, поблизу с. Коробівка здійснював лов риби щуки жерли щем та виловив рибу щуку в кількості 10 штук, чим порушив д. 3 р. 2 п. 3 п. 1 та п. 2 р. 2 Правил любительського рибальства, завдавши збитки рибному господарству України в розмірі 34 680 гривень, та був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в справі № 695/988/25 від 03 липня 2025 року, яка набрала законної сили 14 липня 2025 року, провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП було закрите, в зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Положеннями статті 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Згідно зі статтею 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:

1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

2)недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;

3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;

4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;

5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;

6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;

7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;

9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

Тобто, у разі відсутності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

В разі наявності вини особи, що притягується до адміністративної відповідальності та закінчення строків накладення адміністративного правопорушення - закриттю на підставі ст. 38 КУпАП.

Така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 04 березня 2020 року у справі № 641/2795/16-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 910/18319/16; від 16 квітня 2019 року у справі № 927/623/18.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в справі № 695/988/25 від 03 липня 2025 року, яка набрала законної сили 14 липня 2025 року, провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП було закрите, в зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Згідно ч.4 ст. 246 КАС України, у мотивувальній частині рішення зазначаються:

1) обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини;

2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення;

3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову;

4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку;

5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування;

6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування;

7) мотиви, з яких у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд, відмовляючи у позові, дійшов висновку, що оскаржуване рішення, дія чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень визнано судом таким, що вчинено відповідно до вимог частини другої статті 2 цього Кодексу.

В описовій частині постанови Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 03 липня 2025 року у справі № 695/988/25 суд зазначив наступне:

«Враховуючи викладене, суд вважає, що винність ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження у суді та підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення від 18.02.2024 р., актом виявлення та вилучення від 18.02.2025р., розпискою ОСОБА_2 від 18.02.2025р.

Таким чином, суд вважає, що дії ОСОБА_2 за ознаками ч. 4 ст. 85 КУпАП кваліфіковані правильно, оскільки він грубо порушив правила рибальства, із застосуванням заборонених знарядь лову».

Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України, провадження у справі № 695/988/25 відносно ОСОБА_2 за ч.4 ст.85 КУпАП закрито не за реабілітуючими обставинами, і судом при винесенні постанови від 03 липня 2025 року у справі № 695/988/25 встановлено вину відповідача у вчиненні останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до ч. 1, та ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно платіжної інструкції № 1354 від 11 вересня 2025 року, позивачем при зверненні о Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою сплачений судовий змір в розмірі 3 028 гривень, який підлягає стягненню з відповідача повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. 22,23 ЦК України та керуючись ст. 13, 76 - 83, 89, 95, 141, 259, 263, 352, 354 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в сумі 34 680 (тридцять чотири тисячі шістсот вісімдесят) гривень 00 (нуль) копійок до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Золотоніської ТГ: ГУК у Черкаській області/тг м. Золотоноша/24062100, код отримувача 37930566, казначейство України (ЕАП), на р/р UA0023737, код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на користь Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, адреса: 18035, м. Черкаси, вул. Дахнівська, буд. 10 А, ідентифікаційний номер юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 41594560, судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 (нуль) копійок.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

В разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 02 грудня 2025 року.

Сторони справи:

Позивач: Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль), адреса: 18035, м. Черкаси, вул. Дахнівська, буд. 10 А, ідентифікаційний номер юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 41594560;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя О.М. Борєйко