Справа № 590/1183/25
Провадження № 2/590/450/25
УХВАЛА

Іменем України

05.12.2025

Суддя Ямпільського районного суду Сумської області Сатарова О.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернулася до Ямпільського районного суду Сумської області з позовом, в якому просить поділити майно, що є спільною з відповідачем власністю, а саме:

-квартиру загальною площею 55,8 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 залишити у власності відповідача ОСОБА_4 ;

-житловий будинок загальною площею 105,0 кв.м. за АДРЕСА_2 та земельну ділянку для будівництва та обслуговування вказаного будинку з кадастровим номером :02:028:0025, залишити у власності позивачки, ОСОБА_5 ;

-визнати за ОСОБА_5 право власності на автомобіль марки «Шкода Октавія» 2007 року випуску, сірого кольору, днз НОМЕР_1 ;

-в рахунок при рівняння вартості часток, стягнути з ОСОБА_4 на користь позивачки кошти в розмірі 164577,52 грн.

Розглянувши подані матеріали, вбачається наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2025 року становить 3028,00 грн. Позивач визначив ціну позову від вартості майна в розмірі 1 819 718,88 грн.

Отже, при поданні позову позивач повинен сплатити судовий збір, з урахуванням ціни позову, у розмірі 15140,00 грн., водночас матеріали позовної заяви доказів сплати судового збору в казаному розмірі не містять.

В позовній заяві на виконання вимог п.9 та 10 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачка зазначає, що розрахунок судових витрат складає витрати на сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн. за вимогу майнового характеру /квитанцію додано до позовної заяви/. При цьому вона розраховує на понесення витрат на допомогу адвоката в орієнтовному розмірі 15000 грн.

Одночасно з позовною заявою, позивачем заявлено клопотання про зменшення розміру судового збору до мінімально визначеного розміру 1211,20 грн..

В обґрунтування клопотання позивачка послалася на те, що знаходиться у скрутному матеріальному положенні, оскільки згідно Довідки про доходи, сукупний дохід за 12 місяців за урахуванням податків складає 166941,84 грн.. і розмір судового збору буде перевищувати 5% розміру її річного доходу.

Ознайомившись з клопотанням позивачки, суддя приходить висновку, що у його задоволенні належить відмовити, виходячи з таких підстав.

Згідно з ч. 1, 3ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для розстрочення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони.

Питання зменшення розміру судового збору є правом суду і застосовується у виключних випадках, зазначених у законі, за наявності лише вагомих для цього підстав.

Згідно Довідки про дохід за 2025 рік загальна сума доходу за період з 01.01.2025 по 30.1.2025 без урахування аліментів становить 203587,63 грн.

Разом із тим, як вбачається з позову, позивач мав можливість звернутись за платною правовою допомогу, попередній (орієнтований) розмір витрат по якій він поніс - 15000,00 грн.

Крім того, довідка про дохід самі по собі, не охоплюють повний дохід фізичної особи, оскільки, окрім зазначених доказів, доказами, які у своїй сукупності підтверджують дохід фізичної особи, зокрема, є: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Тому, враховуючи відсутність будь-яких інших доказів наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення позивачки від сплати судового збору, суд приходить висновку про відмову позивачеві у задоволенні її клопотання, а тому останній належить сплатити судовий збір на загальних підставах.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це особи, якою подано позов і наданням їй строку для усунення зазначених недоліків 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом сплати судового збору, з урахуванням ціни позову, у розмірі 15 140,00 грн. /з врахуванням раніше сплаченого 1211,20 грн. 13928,80 грн/, з поданням доказів про його сплату.

На підставі викладеного, керуючись ст.175, 176, 185, 260 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір», суддя -

Постановив:

У задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору до мінімально визначеного розміру 1211,20 грн. - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя : О.В. Сатарова