З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№ 384/268/25
№пр. 2/384/203/2025
03 грудня 2025 року с-ще Вільшанка
Вільшанський районний суд
Кіровоградської області
головуючого судді Сорокіної О.О.,
з участю секретаря судового засідання Сачко О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Вільшанка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури Іси Танривердієва в інтересах держави в особі Вільшанської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, -
У відповідності до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 1450/1451/21-27 від 16.04.2021 загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки ОСОБА_1 становить 80 568 грн 62 коп., що відповідно до примітки 2 до ст. 246 КК України є таким, що спричинив тяжкі наслідки.
Позов про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 , в межах вказаної справи не розглядався.
На підставі викладеного просить стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави шкоду, заподіяну незаконною порубкою лісу у розмірі 80 568 гривень 62 копійки.
Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 30 червня 2025 року у зазначеній справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання з повідомленням учасників справи.
Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.
Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 03 грудня 2025 року постановлено проводити заочний розгляд справи.
Прокурор у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність у зв`язку із технічними проблемами функціонування системи "Електронний суд", зокрема, неможливістю приєднання до конференції після авторизації в системі. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представники Вільшанської селищної ради Кіровоградської області та Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в судове засідання не з`явилися, надіслали до суду заяви, в яких просили розгляд справи проводити у їх відсутність. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно. Відзив на позовну заяву не подав.
Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Зі згоди позивача, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків.
Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно - соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно з ч. ч.1, 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до ч.1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно зі ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.
Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Згідно зі ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008, додаток 1 до якої встановлює таксу для обчислення розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Предметом спору у вказаній справі є шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок самовільної незаконної порубки дерев.
Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення.
Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
В той же день, 16.03.2021 близько 17 год. 44 хв. на 2 км. автомобільної дороги Т-12-08 сполученням «Вільшанка Добровеличківка» в напрямку смт. Вільшанка, автомобіль марки Lаnd Rover д.н. НОМЕР_1 , яким здійснювалося перевезення незаконно зрубаної ОСОБА_1 деревини, був зупинений працівниками Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області.
Вказаним вироком ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років. На підставі ст.75 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк тривалістю один рік (а.с.55-69).
У відповідності до висновку судової інженерно-екологічної експертизи №1450/1451/21-27 від 16.04.2021 загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки ОСОБА_1 6-ти сироростучих дерев породи «Софора» до ступеню припинення росту середніми діаметрами у корі біля шийки кореню: 44, 29, 44.5, 49.5, 76, 44.5 см., та 1-го сухостійного дерева породи «Софора» середній діаметр якого у корі біля шийки кореню складає 29.5 см., що мало місце в полезахисній смузі, яка розташована за межами смт. Вільшанка (Вільшанська селищна територіальна громада) Голованівського району Кіровоградської області, становить: 80 568 грн. 62 коп., що відповідно до примітки 2 до ст. 246 КК України є таким, що спричинив тяжкі наслідки.
З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Поряд з цим, відповідач не надав суду будь-яких доказів відсутності його вини у спричиненні шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Більше того, вирок у встановленому законом порядку не оскаржувався. Відповідач під час розгляду кримінального провадження вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, визнав повністю.
Крім того, судом встановлено що незаконна порубка дерев відбулась на території Вільшанської селищної ради Кіровоградської області.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Органи місцевого самоврядування є отримувачем коштів, які надійшли на відшкодування шкоди, заподіяної державі.
Таким чином, шкода заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку до спеціального фонду Вільшанської селищної ради Кіровоградської області, на території якої здійснено незаконну порубку дерев, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України.
Крім цього, відповідно до п.6 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а тому з ОСОБА_1 слід стягнути 3028 грн. 00 коп. судового збору на користь держави.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 263-265, 280-285, 268, 280 ЦПК України, суд
Позов заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури Іси Танривердієва в інтересах держави в особі Вільшанської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев- задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відомості щодо учасників справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя О.О. Сорокіна