Провадження № 2/638/9534/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Хайкін В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Мацокіна Наталія Олексіївна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

02.12.2025 року через підсистему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Савіна О.С. до Ізюмської міської ради Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Мацокіна Наталія Олексіївна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, згідно прохальної частини якої просить суд: встановити факт перебування у шлюбі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; визнати за ОСОБА_4 , право власності в порядку спадкування за законом на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належали ОСОБА_2 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.07.1999 року, яке прийняла, але не оформила спадкових прав ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення, (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175, 177 ЦПК України.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 175 ЦПК України, а саме: позовна заява повинна містити зокрема зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них (пункт 4 частини 3 статті 175 ЦПК України); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК України).

Однією з позовних вимог позивача є встановлення факту перебування у шлюбі, проте зі змісту самої позовної вимоги позивач не обґрунтовує дані вимоги.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання юридичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви немайнового характеру, сплачується судовий збір у 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так позивачем заявлено одну немайнову вимогу та одну майнову вимогу.

Отже, позивачу необхідно оплатити судовий збір за немайнову вимогу та за майнову вимогу з врахуванням вартості нерухомого майна.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлюється у розмірі 3 028,00 грн.

Отже, за подання позову майнового характеру необхідно сплатити судовий збір у розмірі, розрахованому наступним чином: 165 000,00 грн (вартість нерухомого майна) х 1% = 1 650,00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання до суду позовної заяви про немайнового характеру, поданої фізичною особо справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подання вимоги немайнового характеру становить 1211,20 грн.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Мацокіна Наталія Олексіївна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених вище недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: