Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2025 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання Демидюк О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки за відсутності сторін цивільну справу № 761/27589/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

01 липня 2025 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 , у якій останній прохає шлюб між нею та ним ОСОБА_2 , зареєстрований 20 грудня 2022 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1604, - розірвати.

Позов обґрунтовує тим, що у їхньому шлюбі дітей немає. Відносини з відповідачем поступового погіршувалися, а останнім часом стосунки взагалі розладились, почали виникати сімейні негаразди, які переростали у сварки, що були викликані несумісністю їхніх характерів. В результаті чого між ними зникли взаємоповага та взаєморозуміння. Спроби примиритися не дали бажаних результатів, оскільки в них різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Подальше спільне проживання і збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам. За таких обставин збереження подружніх відносин з відповідачем є неможливим та суперечить інтересам позивачки.

Підстави, які б перешкоджали звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, зокрема вагітність або ж недосягнення дитиною одного року, - відсутні.

Звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем позивачка змушена, оскільки припинити шлюб за взаємною згодою подружжя неможливо через неможливість спільного звернення до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.07.2025 справу направлено за територіальною підсудністю до Кобеляцького районного суду Полтавської області.

27.10.2025 справа надійшла до Кобеляцького районного суду Полтавської області.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями 27.10.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Макарчуку С.М.

Відповідно до одержаної в порядку ст. 187 ЦПК України інформації відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання 24 вересня 2025 року сторони не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи.

Ухвалою від 30 травня 2025 року позов прийнятий до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін, призначено судове засідання на 26 листопада 2025 року.

Позивачкою до суду подано заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався, будь-яких заяв чи клопотань не подав.

Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За змістом речення 2 частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин 4,5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 20 грудня 2022 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 20.12.2022, виданим Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1604 (а.с.4).

Відомостей про наявність спору про поділ майна між сторонами позовна заява не містить. Позивачка не бажає продовжувати подружні стосунки з відповідачем. Позивачка прохає задовольнити позовну заяву про розірвання шлюбу. Відповідач свого ставлення до позову та збереження шлюбу не висловив, відзив на позов не подав.

Відповідно до ст. 111 Сімейного кодексу України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Разом з тим, наданий строк для примирення сплив, однак примирення не відбулося і позивачка категорично наполягає на розірванні шлюбу.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки, це суперечило б інтересам сторін.

Статтею 24 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Примушування жінки чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має суттєве значення.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Суд, вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки сторони припинили шлюбні стосунки і відновлювати їх позивач не має наміру.

В зв`язку з вищевикладеним, враховуючи, що шлюб ґрунтується на вільній згоді подружжя, а позивачка не бажає продовжувати шлюбні стосунки, тому збереження шлюбу суперечитиме її інтересам, в зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка прохає залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 3 ст. 115 СК України).

Питання розподілу судових витрат сторонами не ставилося.

Керуючись статтею 51 Конституції України, ст.ст. 56, 104, 105, 110, 111, 113, 114, 115 Сімейного кодексу України, ст.ст. 4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 128, 133, 197, 200, 211, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , зареєстрований 20 грудня 2022 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1604, - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачку й надалі іменувати прізвищем « ОСОБА_5 ».

Відповідачеві направити копію заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 Цивільного процесуального кодексу України, протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.

Роз`яснити відповідачеві, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Роз`яснити позивачеві, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Найменування або ім`я сторін та їхнє місцезнаходження:

Позивач: ОСОБА_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ; зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ; мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя