УХВАЛА

04 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 185/2858/24

провадження № 61-13890ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 02 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1

про захист честі, гідності та ділової репутації.

Рішенням Близнюківського районного суду Харківської області від 13 лютого

2025 року у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1

про захист честі, гідності та ділової репутації відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 02 жовтня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Близнюківського районного суду Харківської області від 13 лютого

2025 року скасовано та ухвалено нове рішення.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації задоволено частково.

Визнано такою, що не відповідає дійсності та є недостовірною інформацію, поширену ОСОБА_1 щодо ОСОБА_2 про те, що ОСОБА_2 , працюючи на посаді начальника відділення поліції № 4 Синельниківського районного управління поліції, вчиняє службові злочини з покриванням осіб, які здійснюють протиправну діяльність, фальсифікує справи та відбирає майно у громадян, покриває факт вбивства людини на території с. Троїцьке Синельніковського району Дніпропетровської області, що поширена на сторінці відповідача у Facebook за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на YouTube за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3; на Facebook за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зобов`язано ОСОБА_1 протягом 10 календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду у даній справі спростувати інформацію щодо зазначених фактів шляхом видалення цієї інформації із ресурсів в мережі Інтернет та розміщення на YouTube каналі та Facebook сторінці «ОСОБА_1» резолютивної частини рішення суду у даній справі, не допускаючи при цьому власних коментарів.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі

8 000 грн та 12 112 грн судового збору.

В задоволенні іншої частині позовних вимог відмовлено.

У листопаді 2025 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 02 жовтня 2025 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки сформована у системі «Електронний суд» 06 листопада 2025 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18 листопада 2025 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку

на усунення недоліків. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено

про наслідки її невиконання. У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовлено. Поновлено строк на касаційне оскарження.

У наданий суддею строк заявник направив матеріали на усунення недоліків, вважаючи, що вимоги ухвали виконано, однак заявником не сплачено судовий збір у встановленому законом розмірі.

Заявником направлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Посилаючись на скрутний майновий стан, заявник просить задовольнити його клопотання, на підтвердження майнового стану надає довідку Пенсійного фонду України за формою ОК-7 та ОК-5, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Заявником не надано суду касаційної інстанції достатніх доказів на підтвердження реального майнового стану (наявність рухомого і нерухомого майна, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо), який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором, а зазначені у клопотанні обставини та надані заявником документи не можуть повністю охарактеризувати майновий стан заявника, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги слід відмовити.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зазначені заявником обставини та надані суду касаційної інстанції докази на підтвердження майнового стану не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору.

Отже, у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки наданих заявником доказів не достатньо для підтвердження та оцінки судом його реального майнового стану.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ураховуючи наведене, строк для усунення недоліків необхідно продовжити та повідомити про це заявника.

Керуючись статтями 127, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 18 листопада 2025 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець