У х в а л а

3 грудня 2025 року

м. Київ

Справа № 754/7334/25

Провадження № 61-14901зно25

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. розглянув заяву ОСОБА_1 (далі - заявник) про відвід судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Зайцева Андрія Юрійовича від участі у розгляді справи

за позовом заявника до судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 про захист честі, гідності та відшкодування моральної шкоди

за заявою заявника про перегляд судових рішень і

в с т а н о в и в:

1. 29 листопада 2025 року заявник подав на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду заяву про перегляд судового рішення, у якій, зокрема, висловив недовіру судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Зайцеву А. Ю. Обґрунтував, зокрема, так:

- суддя Зайцев А. Ю. «ЗОБОВ*ЯЗАНИЙ виконувати вимогу п. 3 ч. 1 ст. 36 ЦПКУ (є і інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді) а т. я. вищевказаний суддя, я не виключаю, що при розгляді інших справ у яких я є учасником, буде розглядати і їх вирішувати, упереджено та необ*єктивно - так воно уви і сталося!!!: навожу вам докази щойно сказаного: його с / рішення А. Зайцева від 3. 06.25 р., справа № 754/1281/25 - моя заява про його відвід 22. 06. 25 р.)»;

- «вважаю також за необхідне замітити і це НАЙГОЛОВНІШЕ!!! - у вищевказаній статті не вказано, що повинна бути обов*язково подана заява про відвід і те, що вона обов*язково повинна буди розглянута і вирішена, а це НАЙ-СУТТЄВІШЕ моє уточнення по вимогам цієї статті (ці мої слова підтверджує також ч. 2 ст. 19 КУ - своїми словами тлумачення: «що написано - те й повинно виконуватись з урахуванням принципу «Верховенства права» (ст. 8 КУ) - якщо казати по простому).»;

- «повторююся ще раз - на цей раз для акценту: п. 3 ч. 1 ст. 36 ЦПКУ - «Суддя не може розглядати справу і підлягає самовідводу, якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи»… вам же вимоги ч. 2 ст. 19 КУ ще не «пустий звук», а?... не думаю, що ви на КОНСТИТУЦІЮ УКРАЇНИ «наплюєте»! вищевказані дії цього судді караються також ст. 367 ККУ…»;

- «Ну, яке може бути після цього справедливе судочинство, коли одні і ті ж порушення норм процесуального права цей суддя у подальшому допускає? - да ніякої справедливості від нього чекати буде глупо і це підтверджується фактами, які я навів вище!!!»;

- «ВИМАГАЮ: не виконуйте НПА, які нижче за рангом виконання чим ВИМОГИ КОНСТИТУЦІЇ (ч. 2 ст. 19 КУ), бо це принцип ВЕРХОВЕНСТВО ПРАВА (ст. 8 КУ)… короче: я ПОДИВЛЮСЬ і буду реагувати адекватно і жорстко, якщо звісно буде навпаки, бо мені вже імітація «справедливого судочинства» вже до «бісів» набридла… не доводьте мене до «крайньої межі», прошу вас!!!!!!!!!!!, ібо я можу «зірватись» - у мене НЕРВОВО-ПСИХІЧНЕ ЗАХВОРЮВАННЯ (про це див.нижче)… і все буде за законом - так, що це не залякування: не сплутайте!».

Ще частину тексту заяви заявник виклав іноземною (російською) мовою.

2. 2 грудня 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою заяву про відвід визнав необґрунтованою та передав її вирішення іншому судді у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

3. 3 грудня 2025 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід визначений суддя Гудима Д. А.

Обґрунтування висновку щодо заяви про відвід судді

4. Заявник просив відвести суддю, зокрема, висловлюючи незгоду з ухвалами, які цей суддя постановив раніше. Заяву про відвід він виразив у формі, яка є неприйнятною для процесуальних документів і не спрямована на виконання завдання цивільного судочинства, тобто зловжив правом на подання такої заяви.

5. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом (частина третя статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

6. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).

7. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

8. Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

9. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

10. Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших учасників процесу, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, пункті 1 абзацу другого частини четвертої статті 135, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України (див. mutatis mutandis постанову Великої Палати Верховного Суду від 8 липня 2021 року у справі № 9901/235/20 (пункт 20; № у ЄДРСР 98728792), ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19 (№ у ЄДРСР 101029238), ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 21-22; № у ЄДРСР 105961803) тощо).

11. Дії учасника справи чи його представника мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду, суддів тощо. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (див. mutatis mutandis постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22; № у ЄДРСР 80854817), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (№ у ЄДРСР 81013341), від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19 (№ у ЄДРСР 85775709), від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (№ у ЄДРСР 96669462), від 8 липня 2021 року у справі № 9901/235/20 (пункт 22; № у ЄДРСР 98728792), ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19 (№ у ЄДРСР 101029238), ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 21-22; № у ЄДРСР 105961803)).

12. Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява № 11/1987/134/188, § 48). Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у певній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (§ 46 вказаного рішення).

13. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

14. Безперечно, учасник справи може мати сумніви у тому, чи відповідають дії суду чинному законодавству, а також щодо незалежності та безсторонності суддів. Він вправі висловити ці сумніви у поданій до суду заяві про відвід. Проте має бути стриманим і коректним, утримуватися від надання особистісних характеристик й оцінок, а тим паче від огульних і надуманих звинувачень суддів у вчиненні злочинів. Крім цього, учасник справи не може використовувати інститут відводу суддів із метою схиляння суду до ухвалення бажаного для нього процесуального рішення (див. ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 23-24; № у ЄДРСР 105961803)).

15. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

16. Заявник не виконав обов`язок виявляти повагу до суду: виклав аргументи про відвід судді-доповідача у манері, далекій від ділового спілкування, у неприйнятній формі критикував суддю за ухвалення інших судових рішень, назвав його дії «імітацією «справедливого судочинства», з посиланням на своє захворювання застерігав суд від дій, які не відповідають інтересам заявника, погрожував тим, що з таким захворюванням може «зірватися» і буде «реагувати адекватно і жорстко».

17. Такі висловлювання виходять за процесуально допустимі межі оцінки дій суду у заяві про відвід, спрямовані на досягнення бажаного для заявника результату, а не на виконання завдання цивільного судочинства, яке згідно з частиною другою статті 2 ЦПК України превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Отже, фактично заявник використав інститут відводу не для забезпечення розгляду справи незалежним і неупередженим судом, а з іншою метою. Крім того, частина його заяви викладена іноземною мовою, яка не є мовою судочинства та діловодства у суді.

18. З огляду на викладене заявлення відводу у формі, яку використав заявник, є проявом недобросовісної реалізації відповідного процесуального права всупереч завданню цивільного судочинства, тобто з іншою метою, ніж для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення конкретної цивільної справи. Тому заяву про відвід судді слід повернути заявникові через зловживання ним правом на її подання.

19. Вказане не позбавляє заявника можливості за наявності підстав заявити обґрунтований відвід судді із дотриманням вимог ЦПК України, зокрема вимоги щодо неприпустимості зловживання процесуальними правами. Подальше порушення цієї вимоги матиме наслідком застосування штрафу на підставі пункту 5 частини першої статті 144, пункту 2 частини першої або частини другої статті 148 ЦПК України (див., наприклад, ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 27-32; № у ЄДРСР 105961803)).

Керуючись статтями 2, 36, 40, 43, 44, 260, 261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

повернути ОСОБА_1 його заявуу частині заявлення відводу судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Зайцеву Андрію Юрійовичу від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 про захист честі, гідності та відшкодування моральної шкоди за заявою ОСОБА_1 про перегляд судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима