Справа № 461/3066/25
Провадження № 2-п/461/66/25
УХВАЛА

04.12.2025 року,Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Мироненко Л.Д.

за участі секретаря судового засідання Курилюк А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 05 червня 2025 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернулась до Галицького районного суду м. Львова із заявою, у якій просить переглянути та скасувати заочне рішення Галицького районного суду м. Львова від 05 червня 2025 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Подану заява обґрунтовує тим, що вона не була обізнаною про призначення судових засідань та розгляд справи у Галицькому районному суді м. Львова щодо стягнення з неї заборгованості за кредитним договором. Жодним чином не була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи: жодних судових повісток, ухвал чи повідомлень поштовим зв`язком не отримувала; у системі Електронний суд не має зареєстрованого представника, який міг би отримувати документи від імені відповідачки; жодної довіреності чи заяви про надання повноважень представнику до суду не подавала. Про наявність судового рішення у даній справі їй стало відомо лише 02.10.2025 після накладення арешту Козятинським ВДВС у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), номер 79243980 на рахунки та відповідно їх блокування.

Також зазначила, що з позовними вимогами відповідач не згодна, оскільки остання частково сплачувала заборгованість за кредитним договором № Е07.21777.008786935 від 07.10.2021 року, здійснюючи регулярні платежі у рахунок погашення кредиту та відсотків у межах своїх фінансових можливостей, що відображено у долученій до позовної заяві банківській виписці по рахунку. А тому, ОСОБА_1 вважала, що розмір її заборгованості є незначним. Натомість позивач, не повідомивши її про наявність спору та подавши позов до суду, позбавив її можливості пояснити обставини здійснення платежів.

Додатково зазначила, що з скан-копії позовної заяви, яка міститься у системі «електронний суд» неможливо встановити повний поштовий ідентифікатор (трек номер) відправлення на адресу ОСОБА_1 претензії АТ «Ідея Банк» про стягнення заборгованості.

Представник заявника подав до суду клопотання про розгляд заяви про скасування заочного рішення без її участі. Заяву просила задовольнити повністю.

Представник АТ «Ідея Банк» ТОВ «Коллект Центр» в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату і час його проведення.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, оцінивши доводи учасників справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 05.06.2025 року позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за договором кредиту та страхування № Е07.21777.008786935 від 07.10.2021 року в розмірі 29772 грн. 59 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» сплачений судовий збір в розмірі 1383 грн. 58 коп.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Відповідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За запитом суду від 24.04.2025 року було отримано інформацію від Козятинської міської ради Вінницької області про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Аналогічна адреса місця проживання відповідача зазначена і у поданій заяві про перегляд заочного рішення.

Копія ухвали Галицького районного суду м. Львова про відкриття провадження у справі від 18.04.2025 року, копія позову та долучених до нього матеріалів, судова повістка на 05.06.2025 року були направленні судом за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача засобами поштового зв`язку, однак вказаний рекомендований лист не був вручений та повернутий на адресу суду, оскільки «адресат відсутній за вказаною адресою».

Верховний суд у постанові від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18 сформував правовий висновок про те, що наявна в матеріалах справи довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що відповідача було повідомлено належним чином про дати судових засідань.

Крім того, заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1ст. 288 ЦПК України не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи.

Фактично наведені стороною відповідача посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідач суду не надав.

Доводи заявника про те, що на її переконання розмір заборгованості має бути меншим, без зазначення конкретних мотивів такого переконання та без надання відповідних доказів на підтвердження зазначеного, не може бути підставою для перегляду заочного рішення.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 260, 287, 288, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 05 червня 2025 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,- відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Строк на апеляційне оскарження рішення, згідно ст.287 ЦПК України починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Мироненко Л.Д.