"04" грудня 2025 р. Справа № 363/7262/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б. розглянувши заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

02.12.2025 року заявник ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до суду із заявою, в якій просить розірвати шлюб із заявником ОСОБА_2 , що укладений 24.05.2024 року у Вишгородському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №121.

На обґрунтування заяви зазначає про те, що фактично шлюбні відносини між ними припинені, подальше спільне життя, збереження шлюбу та примирення неможливе. Спільних дітей від шлюбу немає.

За положеннями ч.ч.1, 2 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Відповідно до ч.1, 2 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з ч.3 ст.293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Згідно з п.8 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року N 11, розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (ст.109 СК), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей.

Однак в порушення вимог ч. 3 ст. 293 ЦПК Українидана заява про розірвання шлюбу в порядку окремого провадження подана не подружжям, а одноособово заявником ОСОБА_1 . Крім того, у своїй заяві ОСОБА_1 зазначив, що спільних дітей з ОСОБА_2 вони не мають, спір щодо майна та аліментів відсутній.

Таким чином, із врахуванням вище викладеного, у суду маються підстави для відмови у відкритті провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу в порядку окремого провадження (ч.3 ст.293 ЦПК України).

Суд роз`яснює заявнику, що він має право звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.186, 293, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя М.Б. Баличева