Справа № 645/7859/25
Провадження № 2/645/3825/25
У Х В А Л А

про призначення справи до судового розгляду

04 грудня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - Федорової О.В.

за участю секретаря судового засідання Федоровської Д.І.,

за участю:

представника відповідача - Світличної Я.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Драгоманова 6Г"

про усунення перешкод користування майном та відшкодування шкоди та упущеної вигоди, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Немишлянського районного суду міста Харкова перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Драгоманова 6Г" про усунення перешкод користування майном та відшкодування шкоди та упущеної вигоди.

19.11.2025 року до суду від відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Драгоманова 6Г" надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити позивачці у задоволенні позову.

01.12.2025 року від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивачка просила суд: прийняти до розгляду заяву у справі 645/7859/25 відповідь на відзив, враховувати при здійсненні розгляду справи по суті спору, вирішити питання по суті заяви; відмовити відповідачу у задоволенні вимог відзиву на позовну заяву у справі 645/7859/25 у повному обсязі; вирішити питання щодо притягнення до відповідальності відповідача за зловживання процесуальними правами; вирішити питання щодо продовження процесуальних строків для надання цієї заяви.

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, в позовній заяві просила суд проводити судові засідання без її особистої присутності.

Представник відповідача Світлична Я.О. в підготовчому судовому засіданні просила суд закрити підготовче судове засідання та призначити справу до судового розгляду. Також, представник зазначила, що усі відомі відповідачеві обставини по справі викладені стороною відповідача у відзиві на позов, надавати суду додаткові письмові пояснення, у тому числі на відповідь на відзив, яка надійшла від позивачки, відповідач не має наміру. Крім того представник зазначила про відсутніть правових підстав для притягнення відповідача до відповідальності за зловживання процесуальними правами, оскільки вважає, що стороною відповідача не було допущено жодних таких зловживань.

Вирішуючи питання про поновлення процесуальних строків для надання відповіді на відзив, суд виходить із такого.

Згідно зі ст. 179 ЦПК України у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення. Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу. Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Як передбачено ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч. 3, ч. 4 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущене строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Вирішуючи питання поновлення строку для подання відповіді на відзив, суд враховує основні засади цивільного судочинства, в тому числі, принципи пропорційності, змагальності, диспозитивності, які гарантують право кожного учасника процесу подати свої докази, відстоювати свою позицію перед судом, враховуючи значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, та обов`язок суду сприяти учасникам процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, та розглянути справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог та на підставі поданих доказів.

Враховуючи, що наведені позивачкою причини пропуску строку на подання відповіді на відзив на позовну заяву, зокрема її стан здоров`я, що підтверджується наданою нею довідкою МСЕК, є поважними, суд вважає за необхідне поновити строк на подання відповіді на відзив та прийняти її.

Щодо клопотання позивачки, викладеного у відповіді на відзив про зловживання відповідачем своїми процесуальними правами та притягнення відповідача до відповідальності у зв`язу із цим, суд вважає необхідним зазначити таке.

Положеннями ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Згідно з ч. 4 ст. 44 ЦПК України у випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Цивільного процесуального кодексу України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06.09.2018, справа №552/2378/17).

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони відповідних правовідносин. Такі висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 у справі №337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Європейський суд з прав людини застосовує положення, передбачене ч. 3 ст. 35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо.

Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15 вересня 2009 року), про зловживання правом у розумінні п.3 ст. 35 Конвенції, мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ.

У даному конкретному випадку відповідач скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов, в якому виклав обставини, якими обґрунтовує свої заперечення проти позову ОСОБА_1 .. Оцінку викладеним обставинам, а також доказам, які надані в обґрунтування таких заперечень, судом буде надано під час ухвалення процесуального рішення за наслідками розгляду цієї справи по суті. На цей час судом не встановлено жодних умисних дій сторони відповідача, спрямованих на порушення порядку цивільного судочинства під час проведення підготовчого судового засідання у цій справі.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи реалізовувати свої процесуальні права, в тому числі подавати відзив на позовну заяву, оцінку якому суд надає під час вирішення справи по суті. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи.

З урахуванням вищевикладеного, будь-яких зловживань процесуальними правами з боку сторони відповідача судом не встановлено.

Судом виконано вимоги ч. 2 ст. 197 ЦПК України, в тому числі:

- вирішено питання про склад осіб, які братимуть участь у справі;

- визначено дату, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті;

- вирішено питання щодо порядку з`ясування обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, а також на які відповідач посилається як на підставу своїх заперечень, та порядку дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті; з`ясовано розмір заявлених сторонами судових витрат.

Відповідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 44, 83, 84, 120, 126, 127, 197, 198, 200, 247 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Задовольнити клопотання позивачки ОСОБА_1 , викладене у відповіді на відзив від 30.11.2025 року (вхідний № 30168 від 01.12.2025) про поновлення строку для подання відповіді на відзив та прийняти відповідь на відзив від 30.11.2025 року до розгляду.

У задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 , викладеного у відповіді на відзив від 30.11.2025 року (вхідний № 30168 від 01.12.2025) про притягнення до відповідальності відповідача за зловживання процесуальними правами відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Драгоманова 6Г" про усунення перешкод користування майном та відшкодування шкоди та упущеної вигоди.

Цивільну справу № 645/7859/25 призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 12 грудня 2025 року о 13:30 год. у залі судових засідань в приміщенні Немишлянського районного суду міста Харкова (бульвар Богдана Хмельницького, 32/38).

Про дату, час та місце судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Федорова