ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Постанова

Іменем України

03 грудня 2025 року м. Херсон

Справа номер: 766/10246/19

Номер провадження: 22-ц/819/1316/25

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів з розгляду цивільних справ:

головуючого Радченка С.В.,

суддів: Бездрабко В.О., Приходько Л.А.

секретар: Олійник К.О.

учасники справи:

відповідач ОСОБА_1

третя особа ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 09 жовтня 2025 року, постановлену під головуванням судді Зуб І.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог і ухвали суду першої інстанції

23.05.2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним позовом.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09 жовтня 2025 року позовну заяву залишено без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що скаржник, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду, в судові засідання повторно не з`явився, просив відкласти розгляд справи, але причини неявки не можуть вважатись поважними. Заяви про розгляд справи за його відсутності позивач не подавав.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що кожного разу перед призначеними судовими засіданнями ним подавалися заяви про відкладення розгляду справи на іншу дату з огляду небезпекової ситуації у центральній частині міста Херсона, який знаходиться у зоні бойових дій і ці обставини є загальновідомими.

Доводи осіб, які подали відзив (заперечення) на апеляційну скаргу

Заперечень на апеляційну скаргу від учасників справи не надходило.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.06.2024 року прийнято справу до провадження.

В судове засідання, призначене на 28.08.2025 року об 08-05 год, позивач не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву 27.08.2025 року в приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області про відкладення розгляду справи, вказавши на погіршення «небезпекової ситуації» у центрі міста.

В судове засідання, призначене на 06.10.2025 року об 08-10 год, позивач не з`явився повторно, про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву про перенесення розгляду справи у зв`язку із «небезпековою ситуацією» у центрі міста та відсутністю технічної можливості прийняти участь у розгляді справи в режимі відеоконференції.

Заяв про розгляд справи за його відсутності позивач до суду не надавав.

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідь судді, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції відповідає у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим, у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Положення статті 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У разі першої неявки позивача в судове засідання та при умові, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України.

У постановах Верховного Суду: від 11 січня 2023 року у справі № 500/3032/18, від 12 січня 2023 року у справі № 205/3009/16, від 14 лютого 2023 року у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Таким чином, положення частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

У справі, яка переглядається, у судові засідання, призначені на 28 серпня 2025 року та 06 жовтня 2025 року, позивач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Позивач подавав клопотання про відкладення розгляду справи, призначеної на 28 серпня 2025 року та 06 жовтня 2025 року, посилаючись на об`єктивну необхідність відкладення розгляду справи у зв`язку з небезпековою ситуацією у центральній частині міста Херсона, який знаходиться у зоні бойових дій, об`єктивно вважаючи ці обставини загальновідомими.

Обізнаність позивача про дату, час та місце розгляду справи підтверджується матеріалами справи та не спростовується учасниками справи.

Таким чином, позивачу було відомо про два останні судові засідання, однак до суду він не з`явився і заяви про розгляд справи у його відсутність не подавав.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, встановивши, що позивач був повідомлений належним чином про судові засідання, які були призначені на 28 серпня 2025 року та 06 жовтня 2025 року, двічі у судові засідання не з`явився, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, та, визнавши відсутність поважних обставин для відкладення розгляду справи, зробив правильний висновок про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

При цьому слід ураховувати, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Доводи апеляційної скарги, що право позивача подавати заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку зі знаходженням міста Херсон у зоні бойових дій гарантується Європейською Конвенцією з прав людини (право доступу до суду), звісно, заслуговують на увагу, але тільки у тому разі, коли між воєнними діями (бойовими діями) у місті та неявкою в судове засідання присутній причинний зв`язок, підтверджений належними доказами. Посилання позивача на загальновідомі обставини небезпекової ситуації у місті Херсоні були оцінені судом першої інстанції, який виснував, що у призначені дати судових засідань суд працював у штатному режимі, про що позивачу було достовірно відомо, розгляд справ проводився безперервно і позивач був присутній у суді особисто 27.08.2025 року, коли писав заяву про відкладення розгляду справи. Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про неповажність причин неявки у судові засідання позивача.

Доводи апеляційної скарги про відсутність підстав для залишення позову без розгляду не ґрунтуються на фактичних обставинах справи та нормах чинного законодавства, зводяться до особистого тлумачення апелянтом норм права та процесуальних дій суду.

Колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстави для її задоволення і скасування оскарженого судового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.374,375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 09 жовтня 2025 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 03 грудня 2025 року.

Головуючий С.В. Радченко

Судді В.О. Бездрабко

Л.А. Приходько