Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 2/711/4603/25
УХВАЛА

Іменем України

2 грудня 2025 року суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Демчик Р.В., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до Державного підприємства «Черкаський консервний комбінат», Комунального підприємства «Черкасиводоканал «Черкаської міської ради», Головного управління Державної податкової служби України в Черкаській області, Головного Управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Фонд державного майна України, Другий відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності,-

встановив:

Представник Військової частини НОМЕР_1 Харченко Олег Миколайович звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом до Державного підприємства «Черкаський консервний комбінат», Комунального підприємства «Черкасиводоканал «Черкаської міської ради», Головного управління Державної податкової служби України в Черкаській області, Головного Управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Фонд державного майна України, Другий відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності.

Просить суд визнати за Державою Україна в особі Міністерства оборони України право власності та знати обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, частини адміністративної будівлі літ.А-1, площею 356,70 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Ухвалою судді від 17.11.2025 року позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу/представнику позивача строк сім днів з дня отримання копії цієї ухвали для виправлення недоліків позовної заяви, які викладені в мотивувальній частині ухвали.

Зокрема, в мотивувальній частині ухвали зазначено, що позивачу необхідно виконати вимоги, передбачені ст.175 ЦПК України зазначити місцезнаходження юридичної особи-позивача ВЧ НОМЕР_1 , та місце проживання чи перебування відповідачів фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету як позивача так і відповідачів; зазначити зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів.

Крім того, позивачу слід зазначити якими саме діями фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 були порушені права позивача, що б надавало підставу розглядати цивільну справу в порядку цивільного судочинства.

Також позивачу необхідно визначити дійсну вартість майна станом на момент звернення до суду із вказаним позовом та сплати/доплати судовий збір виходячи з вартості майна.

Копію вказаної ухвали представник позивача отримав 24.11.2025 2:54:01.

Таким чином, строк на усунення недоліків сплив 01.12.2024 року.

24.11.2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява представника позивача, в якій він зазначає про усунення недоліків.

В заяві вказує на те, що позивачем не зазначене місцезнаходження юридичної особи-позивача ВЧ НОМЕР_1 тому, що в умовах дії правового режиму воєнного стану відомості про адресу місця розташування військової частини є чутливою інформацією і для здійснення електронного документообігу є достатнім для електронного документообігу між судом та позивачем наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС.

Державне підприємство «Черкаський консервний комбінат», Комунальне підприємство «Черкасиводоканал «Черкаської міської ради», Головне управління Державної податкової служби України в Черкаській області, Головне Управління Пенсійного фонду України в Черкаській області мають зареєстрований електронний кабінет ЄСІТС, про що свідчать квитанції про надсилання позовної заяви та доданих матеріалів сторонам.

Стосовно, відсутності у позовній заяві відомостей про місце проживання чи перебування, наявність або відсутність електронного кабінету відповідачів - фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 то як зазначалося у самій позовній заяві та у клопотанні про витребуванні доказів, доданої до цієї позовної заяви, причиною відсутності у позовній заяві відомостей про місце проживання чи перебування, наявність або відсутність електронного кабінету відповідачів - фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 є те, що позивач позбавлений можливості самостійно встановити та надати ці відомості бо Позивач не є стороною виконавчого провадження № 5448160 про стягнення заборгованості з ДП «Черкаський консервний комбінат» на користь фізичних і юридичних осіб.

З метою підготування позову до суду про визнання права власності та зняття арешту з частини будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 на адресу Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 17.09.2025 за вих № 1907 було направлено офіційний запит для отримання зазначених відомостей. Проте, у відповідь на вказаний запит військовою частиною НОМЕР_1 отримана відмова у наданні запитуваних відомостей. Отримання відомостей про боржника та осіб, в інтересах яких накладено арешт на майно (стягувачів) дозволить залучити їх до розгляду справи, у зв`язку з чим, разом із позовною заявою до суду подане клопотання про витребування доказів.

Ключові позовні вимоги до кожного з відповідачів: припинення обтяжень, пов`язаних з арештом.

На звернення безпосередньо до Другого відділу ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. №1637 від 05.08.2025 року, з проханням зняти арешт з зазначеного майна 12.08.2025 року, за вих. №26.21-49/122075 позивача було проінформовано, що на виконанні в Другому відділі ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває зведене виконавче провадження № 5448160 про стягнення заборгованості з ДП «Черкаський консервний комбінат» на користь фізичних і юридичних осіб.

Таким чином, без отримання відомостей від Другого відділу ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в інтересах яких осіб накладено арешт на майно ДП «Черкаський консервний комбінат» у зведеному виконавчому провадженні № 544816 неможливо визначити в якому порядку розглядати справу - в порядку цивільного чи іншого судочинства.

Також звертає увагу на те, що зазначаючи ціну позову позивач діяв відповідно до вимог чинного законодавства а саме п.п. 9 п. 1 ст. 179 ЦПК України а саме, ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Просить суд приєднати до матеріалів справи заяву про усунення недоліків. Розглянути клопотання про витребування доказів від 12.11.2025 року; за результатами розгляду вказаного клопотання та отриманих відомостей від Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про боржника та осіб, в інтересах яких накладено арешт на майно (стягувачів) залучити вказаних осіб у якості співвідповідачів до розгляду у цій справі.

Незважаючи на те, що представником позивача на адресу суду направлено заяву про усунення недоліків, суд приходить до висновку про те, що позивачем не в повній мірі усунуті недоліки, які зазначені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.1 ЦПК України цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, на виконання ухвали суду, представником позивача зазначено про наявність електронного кабінету у відповідачів юридичних осіб.

Разом з тим, представник позивача зазначає що ним не зазначено адресу позивача ВЧ НОМЕР_1 тому, що в умовах дії правового режиму воєнного стану відомості про адресу місця розташування військової частини є чутливою інформацією і для здійснення електронного документообігу є достатнім для електронного документообігу між судом та позивачем наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС.

Суддя звертає увагу на те, що саме на позивача покладено обов`язок зазначити в позовній заяві місцезнаходження юридичної особи. Крім того, представник позивача у позовній заяві частково зазначив адресу позивача м. Черкаси, але не зазначив саме місцезнаходження позивача. Також суд враховує те, що у зв`язку з введення в Україні воєнного стану, до ЦПК України не були внесені зміни, щодо заборони зазначати в позовній заяві місцезнаходження позивача.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про те, що позивачем не усунутий недолік позовної заяви, а саме не зазначене місцезнаходження позивача.

Також, суд приходить до висновку, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви щодо зазначення місця проживання чи перебування відповідачів фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

В заяві про усунення недоліків представник позивача зазначає, що стосовно відсутності у позовній заяві відомостей про місце проживання чи перебування, наявність або відсутність електронного кабінету відповідачів - фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 то як зазначалося у самій позовній заяві та у клопотанні про витребуванні доказів, доданої до цієї позовної заяви, причиною відсутності у позовній заяві відомостей про місце проживання чи перебування, наявність або відсутність електронного кабінету відповідачів - фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 є те, що позивач позбавлений можливості самостійно встановити та надати ці відомості бо Позивач не є стороною виконавчого провадження № 5448160 про стягнення заборгованості з ДП «Черкаський консервний комбінат» на користь фізичних і юридичних осіб.

З метою підготування позову до суду про визнання права власності та зняття арешту з частини будівлі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 на адресу Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 17.09.2025 за вих. № 1907 було направлено офіційний запит для отримання зазначених відомостей. Проте, у відповідь на вказаний запит військовою частиною НОМЕР_1 отримана відмова у наданні запитуваних відомостей. Отримання відомостей про боржника та осіб, в інтересах яких накладено арешт на майно (стягувачів) дозволить залучити їх до розгляду справи, у зв`язку з чим, разом із позовною заявою до суду подане клопотання про витребування доказів.

Слід зазначити, що разом із позовною заявою представником позивача подане клопотання про витребування доказів, в якому представник позивача просить суд витребувати від Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) копії документів, які підтверджують склад сторін зведеного виконавчого провадження № 54481602; копії документів, що містять адреси, реєстраційні номери облікових карток платника податків, засоби зв`язку щодо кожного стягувана у зведеному виконавчому провадженні № 54481602.

Для фізичних осіб: прізвище ім`я по батькові, РНОКПП, адреса проживання, засоби зв`язку, електронна адреса.

Для юридичних осіб: повне найменування, адреса реєстрації, код ЄДРПОУ, засоби зв`язку, електронна адреса.

У разі смерті фізичних осіб, або ліквідації чи реорганізації юридичних осіб в інтересах яких було накладено арешт на майно у зведеному виконавчому провадженні № 54481602: повідомити про їх спадкоємців та/або повне найменування правонаступників таких юридичних осіб, адресу проживання/реєстрації, код ЄДРПОУ/ РНОКПП, засоби зв`язку, електронна адреса.

Щодо вказаного клопотання, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Отже вирішення клопотання позивача про витребування доказів, яке надійшло разом із позовною заявою можливо лише на стадії відкриття провадження у справі, і лише за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Будь-яких клопотання про витребування доказів до подачі позовної заяви до суду від позивача не надходило.

Також позивач не зазначив зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів, вказавши лише на те, що ключові позовні вимоги до кожного з відповідачів: припинення обтяжень, пов`язаних з арештом.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що, звертаючись до суду, позивач самостійно визначає в позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Своєю чергою, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Про це йдеться в постанові ВП ВС від 22 лютого 2024 року у справі № 990/150/23.

Згідно вказаної постанови, зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову. Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права на стадії відкриття провадження, оскільки саме позивач наділений правом на звернення та обов`язком визначення способу захисту.

Крім того, позивач не зазначив якими саме діями фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 були порушені права позивача, що б надавало підставу розглядати цивільну справу саме в порядку цивільного судочинства.

Крім того позивачем не визначена дійсна вартість майна станом на момент звернення до суду із вказаним позовом та відповідно не сплачений/доплачений судовий збір виходячи з вартості майна.

Так, в заяві про усунення недоліків представник позивача вказує на те, що позивач діяв відповідно до вимог чинного законодавства, а саме п.п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України, відповідно до якого, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

При цьому суд вважає за необхідне вказати на наступне.

В акті про примусове відчуження або вилучення майна від 26.12.2023 року вказано, що оцінка майна не проводилась. Балансова залишкова вартість частини адміністративної будівлі (літ.А-1 за техпаспортом), площею 356,70 кв.м., яка фактично розташована за адресою: АДРЕСА_1 , визначена на підставі фінансової звітності Балансоутримувача 67287,87 грн. без податку на додану вартість станом на 30.06.2022 року.

Разом з тим, як вбачається із змісту позовної заяви основною вимогою є саме визнання за Державою Україна в особі Міністерства оборони України право власності на частину адміністративної будівлі літ.А-1, площею 356,70 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що "майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці".

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

В позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна на момент звернення до суду. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Таким чином, позивач повинен був визначити ціну позову саме відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦК України (у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна).

Крім того суд звертає увагу на те, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» №1440 від 10 вересня 2003 року ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно частин 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 175 КПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до Державного підприємства «Черкаський консервний комбінат», Комунального підприємства «Черкасиводоканал «Черкаської міської ради», Головного управління Державної податкової служби України в Черкаській області, Головного Управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Фонд державного майна України, Другий відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в 15 денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі її оскарження - після розгляду справи Апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Суддя: Р. В. Демчик