Пр.№2/756/6571/25
У Х В А Л А

03 грудня 2025 року суддя Оболонського районного суду м.Києва Майбоженко А.М., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Горбаль Наталії Валеріївни про відвід судді

В С Т А Н О В И В

В провадженні Оболонського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав, провадження у якій відкрито ухвалою від 18.08.2025.

27.11.2025 на адресу суду надійшла заява представника відповідача, датована 22.11.2025, про відвід головуючого судді Майбоженко А.М. від участі у справі у зв`язку з тим, що у неї наявні сумніви у неупередженості та об`єктивності судді, оскільки у судовому засіданні 20.11.2025 судом відмовлено у задоволенні її вимоги про вручення копії позовної заяви з додатками і ухвали про відкриття провадження. Посилання суду на те, що всі документи були вручені відповідачу в її Електронному кабінеті є безпідставним, оскільки згідно довідки відповідачкою було отримано судову повістку про виклик до суду від 19.08.2025. Вважає, що суд, складаючи цю довідку не міг точно знати, які саме файли були прикріплені, чи були вони в наявності взагалі і чи була серед них ухвала про відкриття провадження у справі. Отже, матеріали справи не містять доказів належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі, а тому твердження судді про отримання відповідачкою ухвали про відкриття провадження і її обізнаність про перебування цієї справи у провадженні суду. У судовому засіданні 20.11.2025 у порушення Бангалорських принципів поведінки судді суддя не поводила себе ввічливо і гідно, проявляючи свою упередженість по відношенню до сторони відповідача, перебиваючи представника відповідача, підвищуючи голос на її адресу, тобто демонструючи зацікавленість у справі і надання процесуальної переваги стороні позивача.

Відповідно до ч.2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_2 призначений судом на 08.12.2025, вирішуючи питання про обґрунтованість заявленого відводу, суд виходить з наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді або органу, що засідає у вигляді суду присяжних, позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Попри те, вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Крім того, згідно практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності неупередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, суд приходить до висновку, що відвід є необґрунтованим, оскільки вказана заява не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, які б слугували підставою для відводу судді.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальним рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставами для відводу головуючого у цій справі є незгода сторони відповідача з процесуальним рішенням судді, а саме ухвалою суду про відмову у надання представнику відповідачки ухвали про відкриття провадження, позовної заяви і доданих до неї документів, що не може бути підставою для відводу. Посилання на підвищений тон судді при проведенні судового засідання, переривання виступів представниці відповідача жодним чином не свідчать про необ`єктивність чи упередженість судді і є суб`єктивним сприйняттям останньою дій головуючого щодо забезпечення додержання послідовності, порядку вчинення процесуальних дій, спрямування судового розгляду на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усунення із судового розгляду всього, що не має істотного значення для вирішення справи, а також вжиття заходів для забезпечення у судовому засіданні належного порядку, зокрема, у випадку невиконання розпоряджень головуючого будь-ким із учасників справи.

Отже суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому вважає правильним постановити ухвалу про передачу даної заяви до Відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України, який вирішить питання про відвід головуючого.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Горбаль Наталії Валеріївни про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав передати до Відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.М.Майбоженко