Справа № 462/9444/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

01 грудня 2025 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Постигач О. Б., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и л а :

представник позивача адвокат Усенко М. І. через систему «Електронний суд» звернувся до Залізничного районного суду м. Львова із позовом, у якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 17.03.2023 року № 673777 у розмірі 36 279,00 грн. та понесені судові витрати.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшла висновку, що така підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 та 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ч. 2 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно із п. 1 ч. 1, 3 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Суд враховує й те, що представник, який має повноваження на ведення справи у суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (ч. 1 ст. 64 ЦПК України).

Як вбачається із позовної заяви така подана до суду 28.11.2025 року та підписана представником позивача адвокатом Усенко М. І. На підтвердження повноважень адвоката Усенка М. І. щодо звернення до суду від ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» суду надано копію ордеру про надання правничої допомоги серії ВС № 1381377 від 02.07.2025 року, копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю Усенка М. І., копію договору про надання правової (правничої) допомоги від 01.07.2025 року № 0107 та акт № 113 наданих робіт. До матеріалів справи також долучено виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «ФК «Кредит-Капітал», сформовану станом на 25.09.2021 року.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року по справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Подібних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18.

Суд зауважує, що не залежно від того, чи є справа малозначною чи ні, представляти юридичну особу в суді має право виключно адвокат або працівник такої юридичної особи з наданням до суду документів на підтвердження повноважень діяти в судовому процесі.

Дані висновки суду відповідають висновкам, викладеним в наведеній вище позиції Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20.

Натомість, зі змісту договору про надання правової (правничої) допомоги 01.07.2025 року № 0107 вбачається, що останній укладено між ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» в особі Ломідзе Д. В., що діє на підставі довіреності від 14.07.2024 року та адвокатським об`єднанням «Апологет» в особі адвоката Керуючого партнера Усенка М. І. Крім цього, акт № 113 наданих послуг від 10.11.2025 року укладено між адвокатським об`єднанням «Апологет» в особі адвоката Керуючого партнера Усенка М. І. та позивачем в особі Ломідзе Д. В., який діє на підставі довіреності від 02.07.2025 року. Водночас, до позовної заяви не долучено доказів (довіреності від 14.07.2024 року та від 02.07.2025 року) на підтвердження повноважень Ломідзе Д. В. діяти в інтересах ТОВ «ФК «Кредит-Капітал», а згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, наданих позивачем, керівником ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» значиться Хробак М. Р.

У постанові від 05.08.2022 року у справі № 441/2317/21 (провадження № 61-3748 св 22) Верховний Суд дійшов висновку, що не надання адвокатом суду належних документів на підтвердження повноважень на підписання позовної заяви та звернення з позовною заявою до суду від імені та в інтересах позивача є підставою для повернення позовної заяви особі, яка її подала відповідно до положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень Ломідзе Д. В. на укладання договору про надання правової (правничої) допомоги від 01.07.2025 року № 0107 з адвокатським об`єднанням «Апологет», суд дійшов висновку, що у адвоката Усенка М. І., відповідно, відсутні повноваження діяти в інтересах позивача ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» станом на час звернення з позовом до суду, а тому подана позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Таким чином, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. 43, 175, 185, 260 ЦПК України суддя,

п о с т а н о в и л а:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із такою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: Постигач О. Б.