КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 грудня 2025 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/18914/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Голосіївського районного суду міста Києва

від 19 липня 2023 року

у цивільній справі № 752/4052/23 Голосіївського районного суду міста Києва

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 19 липня 2023 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 03.11.2025 безпосередньо до Київського апеляційного суду через засоби поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, яку зареєстровано 06.11.2025.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 чт. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У апеляційній скарзі апелянт клопоче про розстрочення сплати судового збору на 3 місяці по 1 342 грн на місяць, у якому вказує на його майновий стан, який ускладнює сплату судового збору.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, а також клопотання про розстрочення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає за таких підстав.

Положеннями статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору. Разом з тим, таке право суду не є абсолютним, а застосування цього інституту є виключним заходом, спрямованим на забезпечення доступу до правосуддя осіб, які об`єктивно не мають можливості сплатити судовий збір одночасно зі зверненням до суду.

Визначення майнового стану сторони є оціночним поняттям, а тому обґрунтування пов`язаних з цим обставин покладається на заявника, який повинен подати докази на підтвердження своєї неспроможності виконати фінансові зобов`язання перед державою.

За змістом пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною безумовною підставою для розстрочення сплати судового збору за майновим критерієм є обставина, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача (заявника) за попередній календарний рік.

Звертаючись із клопотанням про розстрочення сплати судового збору, апелянт посилається на скрутне матеріальне становище, однак не надає жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів. Зокрема, до матеріалів клопотання не долучено довідки про доходи заявника за попередній календарний рік (відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків або довідки за формою ОК-5/ОК-7), відомостей про склад сім`ї, наявність утриманців, інформації про наявність чи відсутність рухомого та нерухомого майна, стану банківських рахунків тощо.

Відсутність документального підтвердження рівня доходів за попередній календарний рік позбавляє суд процесуальної можливості перевірити наявність законодавчо визначеної умови для розстрочення, а саме - встановити, чи дійсно сума судового збору перевищує 5 відсотків від річного доходу апелянта.

Саме лише посилання на скрутний майновий стан без надання відповідних документальних доказів не може вважатися достатньою підставою для застосування пільг щодо сплати судового збору.

Крім того, суд звертає увагу, що судовий збір виконує не лише фіскальну функцію, наповнюючи державний бюджет, але й дисциплінуючу, запобігаючи необґрунтованим зверненням до суду. Безпідставне надання пільг зі сплати судового збору одній зі сторін порушує принцип рівності учасників судового процесу та ставить їх у нерівні умови.

Враховуючи, що апелянтом не доведено належними доказами неможливості сплатити судовий збір на момент подання скарги, а також не надано доказів відповідності його майнового стану критеріям, визначеним статтею 8 Закону України «Про судовий збір», у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову , але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подачу позовної заяви підлягав сплаті судовий збір в розмірі 2 684 грн.

Отже, за подання апеляційної скарги у даній справі підлягає сплаті судовий збір в розмірі 4 026 грн (2 684*150%) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 року по справі № 910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києвавід 19 липня 2023 рокузалишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова