"28" листопада 2025 р. Справа № 363/6186/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2025 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участю секретаря Галай О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Вишгородський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення аліментів на утримання дружини,-

ВСТАНОВИВ:

18.11.2025 року через підсистему «Електронний суд» від ОСОБА_1 до суду надійшла заява у якій, просить ухвалити додаткову ухвалу, якою стягнути з ОСОБА_2 на її користь витрати, понесені нею на переклад документів з польської мови на українську у сумі 4640 грн. В обґрунтування вказала, що для належного захисту її прав, а також для надання суду доказів, необхідних для розгляду заяви відповідача про перегляд заочного рішення позивач понесла витрати на переклад документів з польської мови на українську. Загальна сума витрат становить 4 640,00 гривень, які просить стягнути з ОСОБА_2 .

Відповідно до положень ч. 3 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення, а в разі якщо суд вирішує лише питання про судові витрати - без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши та проаналізувавши клопотання позивача та письмові докази по справі приходить до висновку, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебувала заява відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Вишгородський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення аліментів на утримання дружини.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 06.11.2025 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Вишгородський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення аліментів на утримання дружини - залишено без задоволення.

Частиною 1 статті 270 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Водночас, суть та мета заочного розгляду справи, які полягають у своєчасному та ефективному вирішенні спору, не відрізняються від тих же складових загального позовного провадження. Наведене пояснюється тим, що питання проведення заочного розгляду справи виникає вже на стадії судового розгляду під час судового засідання у справах позовного провадження. Тобто за наявності передбачених законом умов фактично відбувається перехід із загального позовного провадження до заочного розгляду справи.

У доктрині цивільного процесуального права вважається, що, з одного боку, заочне провадження є додатковою гарантією для позивача від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу та дотримання судами строків розгляду справи.

З іншого боку, відповідачу частиною першою статті 284 ЦПК України гарантується право на перегляд заочного рішення за його письмовою заявою за «спрощеною процедурою», тобто тим самим судом.

Законодавець передбачив, що заочне рішення підлягає скасуванню судом першої інстанції, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Тож, ЦПК України встановлює можливість перегляду ухваленого судом першої інстанції заочного рішення цим же судом без необхідності звернення до апеляційного суду за умови, що причини, які зумовили неприйняття відповідачем участі у розгляді справи, визнані судом поважними, а докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, розгляд заяви про перегляд заочного рішення, передбачений ст.ст. 284-288 ЦПК України, є особливою, самостійною процесуальною дією, спрямованою на перегляд судом першої інстанції ухваленого ним же рішення. Подання такої заяви не є окремим позовом чи зустрічним позовом. Розгляд заяви про перегляд заочного рішення це не вирішення спору про право між сторонами по суті. Спір по суті був вирішений при ухваленні заочного рішення. Розгляд заяви стосується лише перевірки, чи є підстави для скасування заочного рішення, а така процедура спрямована на захист прав відповідача, який був позбавлений можливості надати докази та заперечення з поважних причин.

Аналізуючи наведені вище норми чинного законодавства, суд доходить висновку, що відмова у перегляді заочного рішення суду від 02.05.2024 року, унеможливлює вирішення судом питання щодо стягнення судових витрат шляхом постановлення додаткового рішення за наслідками розгляду заяви про перегляд заочного рішення, оскільки зміст статті 270 Цивільного процесуального кодексу України свідчить про можливість постановлення додаткового рішення в частині вирішення питання про судові витрати за наслідками ухвалення судом рішення при розгляді справи по суті. Тобто, у даній справі судові витрати підлягали б розподілу судом першої інстанції у разі скасування заочного рішення при розгляді справи по суті позовних вимог і ухвалення нового рішення у справі, або судом апеляційної інстанції при перегляді заочного рішення в загальному порядку.

Оскільки, як вбачається з матеріалів цивільної справи, судове рішення за наслідками розгляду по суті за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Вишгородський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення аліментів на утримання дружини було ухвалено 02.05.2024 року, а у скасуванні вказаного заочного рішення було відмовлено, то саме дата 02.05.2024 року і є фактичною датою закінчення судового розгляду у суді першої інстанції, а тому суд вважає за необхідне відмовити заявнику у постановленні додаткового рішення за наслідками судового розгляду заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду 02.05.2024 року по справі № 363/6186/23.

Керуючись ст. 5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 260, ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Вишгородський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про збільшення розміру аліментів на утримання дитини та стягнення аліментів на утримання дружини - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна