КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/1749/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2025 року місто Київ

справа №363/1057/24

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Рейнарт І.М.

за участю секретаря судового засідання - Олешко Л.Ю.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року про залишення позову без розгляду, постановлену під головуванням судді Шубочкіної Т.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2024 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила:

визнати земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :27:196:0151 та житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 67,2 кв.м, житловою площею 20,1 кв.м спільним сумісним майном подружжя;

в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаної земельної ділянки та житлового будинку.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

В мотивування вимог посилався на те, що за умови повторної неявки позивача та/або її представника саме у підготовче судове засідання, суд першої інстанції не мав права залишати позов без розгляду.

Вказував, що судом першої інстанції не враховано, що надання особистих пояснень з предмету позову та обставин справи на стадії підготовчого провадження та в підготовчому засіданні не передбачено.

Відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 12 вересня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 листопада 2024 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

09 вересня 2025 року від приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Мазура Р.Л. до суду апеляційної інстанції надійшла копія матеріалів спадкової справи №29/2024 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

23 липня 2025 року було видано свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_1 на 1/2 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :27:196:0151 та на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 67,2 кв.м, житловою площею 20,1 кв.м.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції позивач та її представник доводи апеляційної скарги підтримали, просили її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та її представника, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08 березня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 23 квітня 2024 року о 12.00 год.

Про призначення підготовчого засідання на 23 квітня 2024 року о 12.00 год. позивач була повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

22 квітня 2024 року від позивача ОСОБА_1 до суду першої інстанції надійшло клопотання, в якому остання просила провести підготовче засідання у справі за її відсутності та вирішити всі процесуальні питання, які можливо вирішити на цьому етапі справи, призначити справу до судового розгляду.

Згідно довідки, складеною секретарем судового засідання від 23 квітня 2024 року, судове засідання не фіксувалося технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи. Розгляд справи було відкладено на 21 травня 2024 року о 09.30 год.

Про розгляд справи на 21 травня 2024 року о 09.30 год. позивач повідомлялася шляхом направлення на адресу її проживання судової повістки. Однак доказів вручення судової повістки матеріли справи не містять.

В матеріалах справи наявна довідка про доставку ОСОБА_1 повідомлення про судове засідання на 21 травня 2024 року о 09.30 год. у додатку «Viber».

З довідки, складеної секретарем судового засідання від 21 травня 2024 року вбачається, що судове засідання не фіксувалося технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи. Розгляд справи було відкладено на 25 червня 2024 року о 11.00 год.

30 травня 2024 року судом першої інстанції було повідомлено позивача про розгляд справи на 25 червня 2024 року о 11.00 год. шляхом надіслання повідомлення у додатку «Viber».

Також про розгляд справи на 25 червня 2024 року о 11.00 год. позивач повідомлялася шляхом направлення на адресу її проживання судової повістки, в якій явку позивача було визнано обов`язковою. Вказану повістку остання отримала 18 червня 2024 року, що підтверджується трекінгом з АТ «Укрпошта».

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, явка якої визнана судом обов`язковою, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в підготовче судове засідання, про причини своєї неявки суд не повідомила, і її неявка перешкоджає подальшому розгляду справи.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись неможливо, з огляду на наступне.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Виходячи з матеріалів справи, колегія суддів вважає, що в даному випадку не було повторності неявки належним чином повідомленого позивача в судовезасідання призначене на 25 червня 2024 року о 11.00 год., оскільки матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи на 21 травня 2024 року о 09.30 год., а тому відсутня необхідна умова залишення позову без розгляду як повторна поспіль неявка позивача в судові засідання.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі №495/6258/20 вказано, що можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України. Відповідно суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника справи.

Матеріали справи не містять заяв позивача з проханням повідомляти її про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень.

А відтак, повідомлення позивача про розгляд справи на 21 травня 2024 року о 09.30 год.у додатку «Viber» не вважається належним.

Крім того, судом першої інстанції не було взято до уваги те, що позивач 22 квітня 2024 року подала клопотання, в якому просила провести підготовче засідання у її відсутність.

Отже, позивач ОСОБА_1 скористалася своїм процесуальним правом та просила провести підготовче засідання у її відсутність, а суд першої інстанції на час розгляду справи на вказане не звернув уваги.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріальногоправа, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України не відповідає дійсним обставинам справи та вимогам закону, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25 червня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 28 листопада 2025 року.

Головуючий:

Судді: