Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2155/24
Провадження № 2/376/208/2025
27 листопада 2025 року Сквирський районний суд Київської області в складі:
Головуючого судді - Коваленка О.М.,
за участю секретаря Таранчук В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що на підставі судового наказу Сквирського районного суду Київської області від 01.05.2024 року з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_3 , аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця, починаючи стягувати від 11 квітня 2024 року і до досягнення дитиною повноліття.
Крім, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача є ще двоє дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , які також перебувають на його утриманні та проживають разом із позивачем.
Позивач зазначає, що визначений розмір аліментів йому сплачувати важко, оскільки він є інвалідом третьої групи з 24.06.2024 року та має діагноз: Стан після неповної травматичної ампутації правої стопи. Стан після лікування відкритого перелому кісточок правого гомілково - ступневого суглобу в АЗФ. Неконсолідовані переломи правого гомілковоступеневого суглобу з підвивихом стопи. Посттравматичний деформуючий артроз правого гомілково-ступневого суглобу III ст.. Нейропатія правого малогомілкового нерва. Статико-динамічні порушення. Больовий синдром.
Лікування та реабілітація являється дороговартісною, позивачу протипоказана праця зі значним фізичним навантаженням та тривалою ходьбою, він не може влаштуватись на високооплачувану роботу для того щоб мати змогу забезпечити себе та дітей.
Тому, на підставі вказаного ОСОБА_1 просить суд:
Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 , на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі рішення Сквирського районного суду Київської області від 01.05.2024 року з 1/4 частини на 1/6 частини щомісячно заробітку (доходу) з дня подачі позовної заяви до суду і до її повноліття, але не менше 50% прожиткового мінімум на дитину відповідного віку.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив справу розглянути у його відсутність та без фіксації судового засідання технічними засобами (а.с.25).
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялася належним чином, що підтверджується довідкою про доставку смс-повідомлення від 30.01.2025 року (а.с.22), оголошенням про виклик особи від 03.11.2025 року на офіційному сайті Сквирського районного суду Київської області (а.с.27), довідкою про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» від 03.11.2025 року (а.с.29), відзив до суду не подала, причини неявки суду не повідомила.
Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").
Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».
Статтею 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
За таких обставин, у зв`язку з воєнним станом на території України, з урахуванням заяви позивача про розгляд справи за його відсутності та ігноруванням виклику до суду відповідачем, суд дійшов висновку про розгляд справи за їх відсутності, за наявними в матеріалах справи доказами.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
2. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
3. У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.
З гідно з вимогами ст. 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Суд вважає за можливе розглядати цивільну справу у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення по даній справі в порядку вимог ст. ст. 280,281 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За вимогами ч. ч. 2,3 ст.181 СК України той з батьків хто проживає окремо може брати участь в утриманні дитини в грошовій чи натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Статтею 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Мінімальний розмір аліментів на одну дитину у відповідності до ст.182 СК України не може бути меншим, ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.
Пунктом 23 вказаної Постанови, а також положеннями ст.192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.
Судом встановлено, що з ОСОБА_1 стягуються аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі судового наказу виданого 01.05.2024 року Сквирським районним судом Київської області (а.с.29).
ОСОБА_1 має інвалідність третьої групи з 24.06.2024 року, що підтверджується копією Довідки МСЕК Серія 12 ААГ №858813 (а.с.5). Протипоказана праця зі значними фізичними навантаженнями.
Також, ОСОБА_1 має на утримані окрім неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ще двох неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 (а.с.6), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 (а.с.7).
Відповідно до положення ст.3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.
Статтею 8 Закону України "Про охорону дитинства" передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Враховуючи зміст ст.ст.181, 182,192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним.
За правилами ст. 191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Таким чином, з урахуванням фактичних обставин справи, враховуючи рівність прав та обов`язків батьків щодо виховання та утримання дитини, виходячи з закріплених ч.9 ст.7 СК України принципів справедливості, добросовісності та розумності, відповідності моральним засадам суспільства, суд вбачає зміну матеріального стану у платника аліментів, тобто у позивача, а саме у ОСОБА_1 перебуває на утриманні троє неповнолітніх дітей, він має інвалідність третьої групи у зв`язку з чим не має можливості повноцінно працювати, а тому суд вважає, що вимоги ОСОБА_1 щодо зменшення розміру аліментів є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а саме зменшення розміру аліментів з частини заробітку на 1/6 частину.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 3 Конвенцією ООН «Про права дитини» від 20 листопада 1989 року, ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», ст.ст. 181,182,191,192 Сімейного кодексу України, ст.ст. 2,4,12,13, 76, 81,206, 211,247, 258,259, 263-265, 351,352,354 ЦПК України, п. п.17, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів - задовольнити в повному обсязі.
Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 , на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі Судового наказу Сквирського районного суду Київської області від 01.05.2024 року з 1/4 частини на 1/6 частини щомісячно заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімум на дитину відповідного віку.
Стягувати з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 щомісячно аліменти в розмірі 1/6 частки його заробітку (доходу) на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення нею повноліття.
Відкликати з виконання судовий наказ по справі №376/1102/24, провадження №2-н/376/57/2024 року від 01.05.2024 року, виданий Сквирським районним судом Київської області про стягнення аліментів.
Зменшення розміру аліментів провести з дати набрання законної сили цим рішенням.
З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.М. Коваленко