Провадження № 2-во/643/149/25
УХВАЛА

28.11.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В., розглянувши

заяву ОСОБА_1

про виправлення описки рішенні Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено та розірвано шлюб, зареєстрований 28.08.2008 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову № 1 Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1631.

21.11.2025 року ОСОБА_1 в особі його представника ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25.

Частиною 2 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про виправлення описки, допущеної під час виготовлення рішення Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Наведена норма процесуального закону передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Як на тому наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2024 у справі № 990/162/23, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , сторони від шлюбу мають доньку « ОСОБА_4 ».

Однак, під час оформлення рішення Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 року у справі № 643/16792/25 було допущено технічну описку, а саме в описовій частині рішення помилково вказано, що «сторони від шлюбу мають сина ОСОБА_4 » замість вірного «сторони від шлюбу мають доньку ОСОБА_4 ».

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне винести у справі № 643/16792/25 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись статтями 260, 269 Цивільного процесуального кодексу України суд

УХВАЛИВ:

1.Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

2. Виправити описку, допущену в описовій частині рішення Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25 зазначивши, що сторони від шлюбу мають «доньку ОСОБА_4 ».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Салтівського районного суду міста Харкова від 13.11.2025 у справі № 643/16792/25.

4. Відповідно до статті 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Новіченко