У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"02" грудня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У відповідності до вимог частини 6 статті 187 ЦПК України судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до пункту 4-5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: у разі подання позову до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звернувся з вимогами про стягнення заборгованості до двох осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 як солідарних боржників, за спожиті комунальні послуги до 01.05.2018, у період з 01.05.2018 по 31.10.2021, та з 01.11.2021 по 31.08.2025.

Споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач (пункт 13 частини 1 статті 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»).

Індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (пункт 6 частини 1 статті 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»).

Колективний споживач - юридична особа, що об`єднує споживачів у будівлі та в їхніх інтересах укладає договір про надання комунальної послуги (пункт 9 частини 1 статті 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»).

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (частина 1 статті 316 ЦК України).

Відповідно до норм частини 4 статті 319 ЦК України, власність зобов`язує.

Тим часом, позивач не долучив до позову документів, які б підтверджували право власності відповідачів на квартиру АДРЕСА_1 , з огляду на що до спірних правовідносин застосовуються положення статті 64 Житлового кодексу України.

Так, за вимогами частини 1 статті 64 ЖК України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

В той же час, як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва № 137009756 від 12.09.2025, що долучений позивачем до позову, в квартирі АДРЕСА_1 у період виникнення заборгованості за житлово-комунальні послуги було зареєстровано три особи, а саме: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .. При цьому позивачем у позові не наведено жодних обґрунтувань позовних вимог в частині солідарного стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги лише з двох осіб, які зареєстровані у квартирі по якій виникла заборгованість за житлово-комунальні послуги.

З огляду на викладене, позивачу слід подати до суду уточнену позовну заяву з наведенням обґрунтувань позовних вимог до кожного із відповідачів, враховуючи, що у квартирі АДРЕСА_1 , по якій рахується заборгованість зі сплати житлово-комунальних послуг та яка заявлена до стягнення, зареєстровано три особи, які на період виникнення заборгованості є повнолітніми.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: