Справа № 753/1241/25
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2025 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Шаренко С.Л.,
при секретарі Реуцькій Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27.01.2025 цивільну справу за позовом ПАТ «Страхова компанія «АРКС»» до ОСОБА_1 , про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування передано за підсудністю до Київського районного суду м. Харкова.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності представника позивача.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про день та час слухання справи була повідомлена своєчасно і належним чином. Причини неявки відповідач суду не повідомляв, будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідач в установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строк не подав до суду відзив на позовну заяву, у зв`язку із чим суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.
Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою представника позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , 05.03.2023 о 13.00 год. в м. Києві по вул. В. Васильківська, 46, керуючи автомобілем Ford Fiesta д/н. НОМЕР_3 , не врахувала дорожньої обстановки, не дотрималася безпечної дистанції, в результаті чого здійснила зіткнення з транспортним засобом «BMW» д.н.з. НОМЕР_2 , який рухався попереду, що призвело до їх механічних пошкоджень.
Постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року по справі № 752/5141/23 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Накладено на ОСОБА_1 , адміністративне стягнення у вигляді, в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.
Власник пошкодженого BMW д.н.з. НОМЕР_2 звернувся до АТ СК АРКС із заявою про подію та на виплату за договором добровільного страхування наземного транспорту від 06.09.2023 (а.с. 15-16).
Відповідно до Акту огляду транспортного засобу від 06.03.2023 транспортний засіб BMW д.н.з. НОМЕР_2 оглянуто та зафіксовано пошкодження (а.с. 17).
Згідно з Рахунком-фактурою №777 від 05.06.2023 ФОП ОСОБА_2 виставив рахунок за товари по автомобілю BMW д.н.з. НОМЕР_2 у розмірі 5200 гривень (а.с.22).
Відповідно до Страхового Акту АТСК АРКС № ARX3691010 від 08.06.2023 визначено суму відшкодування у розміру 5200 гривень (а.с. 25).
Згідно з платіжним дорученням №960736 від 24.03.2023 ПАТ СК АРКС перерахувало ФОП ОСОБА_2 65 660,38 гривень з призначенням платежу: страхове відшкодування згідно акту № ARX3615457, ОСОБА_3 ; платіжним дорученням № 978251 від 09.06.2023 ПАТ СК АРКС перерахувало ФОП ОСОБА_2 5200 гривень з призначенням платежу: страхове відшкодування згідно акту № ARX3691010, ОСОБА_3 .
На момент дорожньо-транспортної пригоди, цивільно-правова відповідальність власника автомобіля Fiat д.н.з. НОМЕР_1 , була застрахована ПрАТСК ПЗУ Україна полісом обов`язкового страхування цивільного правової відповідальності власнику наземних транспортних засобів № 100167906.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
У відповідності до статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі (деліктне зобов`язання).
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (частина перша статті 599 ЦК України).
Згідно статті 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Згідно стаття 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (відшкодуванням).
Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику.
У пункту 27 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 4 Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки зазначено, що при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття регрес та суброгація. У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається.
Відповідно до статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Отже, у зв`язку з виплатою позивачем страхового відшкодування до нього перейшло право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого страхового відшкодування, тобто відбулася заміна кредитора у деліктних відносинах, що виникли у зв`язку із завданням шкоди, в порядку суброгації.
Суд, дослідивши та оцінивши всі надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та оскільки відповідачем не було подано відзив на позовну заяву, дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ Страхова компанія АРКС підлягають задоволенню.
Різниця між сплаченими коштами позивачем та відшкодованими коштами страховою компанією винної особи становить 35 482, 90 гр. тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно положень статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову на відповідача.
Відтак, оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позову у даній справі, сплачений позивачем судовий збір при зверненні до суду з позовом у сумі 3028 гривень підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 27, 64, 76, 81, 95, 258-259, 263-265, 268, 274, 279, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування - задовольнити.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.Л. Шаренко