Справа №752/8747/25
Провадження №2-ві/752/40/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача Бондара Олександра Олександровича про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінформсервіс» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «Дачне товариство «Європейське», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа Київська міська прокуратура про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

24.11.2025 до суду надійшла заява представника позивача Бондара Олександра Олександровича про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни у вищезазначеній справі.

Відвід вмотивований тим, що 09.04.2025 ТОВ «Укрінформсервіс» подало до суду позовну заяву про витребування з чужого незаконного володіння об`єктів нерухомого майна, а саме, корпусів АДРЕСА_8 13, 17, 18, 32, 42, 43 в оздоровчому комплексі сімейного типу за адресою: м. Київ, Столичне шосе, 149, створених ТОВ «Укрінформсервіс» в процесі реконструкції та протиправно привласнених і зареєстрованих відповідачами як дачні будинки.

Разом з тим, ухвала про залишення позовної заяви ТОВ «Укрінформсервіс» без руху була винесена Голосіївським районним судом міста Києва лише 21.04.2025, тобто з порушенням строків, встановлених чинним процесуальним законом.

24.04.2025 ТОВ «Укрінформсервіс» подало до суду заяву про невідповідність чинному законодавству вимог ухвали Голосіївського районного суду міста Києва про залишення позовної заяви без руху від 21.04.2025, проте зазначена заява залишилася поза увагою суду.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 01.05.2025 позовну заяву було повернуто позивачу разом із доданими документами.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, 08.05.2025 ТОВ «Укрінформсервіс» подало на неї апеляційну скаргу

Київський апеляційний суд у постанові від 10.09.2025 повністю погодився з доводами апеляційної скарги ТОВ «Укрінформсервіс», задовольнив її, скасував ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 01.05.2025 та направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Проте, лише 09.10.2025, тобто через місяць після рішення апеляційного суду, було відкрито провадження у справі №752/8747/25. При цьому перше судове засідання у справі призначено на 19.01.2026 о 9:00 год.

Навіть без урахування безпідставності затягування суддею Кордюковою Ж.І. вирішення питання про відкриття провадження у справі, на що, замість встановлених процесуальним законом 5 (п`яти) днів пішло рівно 6 (шість) місяців, відповідно до приписів ч.1 ст.210 ЦПК України суд був зобов`язаний розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, тобто, не пізніше 09.12.2025.

Натомість, перше підготовче засідання було призначено аж на 19.01.2026, тобто через понад ніж 9 (дев`ять) місяців з дати подання позовної заяви до суду.

30.10.2025 до початку розгляду справи у підготовчому засіданні ТОВ «Укрінформсервіс» подало заяву про зміну предмета позову (доповнення вимогами про скасування протиправно вчиненої подвійної державної реєстрації).

Натомість, у встановлений процесуальним законом та позицією Верховного Суду строк суддя Кордюкова Ж.І. знову не розглянула подану позивачем заяву.

12.11.2025 ТОВ «Укрінформсервіс» подало клопотання, у якому повторно просило розглянути та прийняти раніше подану заяву про зміну предмету позову (доповнення вимогами про скасування протиправно вчиненої подвійної державної реєстрації) у встановлені ЦПК України порядку та строки.

Проте, станом на дату подання цієї заяви суддя Кордюкова Ж.І. вкотре не виконала вимог, передбачених статтями 184-188 ЦПК України.

Ці ж обставини дають підстави вважати, що має місце свідоме обмеження суддею доступу ТОВ «Укрінформсервіс» до правосуддя.

У своїй позовній заяві ТОВ «Укрінформсервіс» зазначало, що до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача слід залучити Київську міську прокуратуру, однак в ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва від 09.10.2025, відмовлено в залученні до участі в цій справі третьої особи.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16.10.2025 задоволено клопотання ТОВ «Укрінформсервіс» про забезпечення позову шляхом накладання арешту на дачні будинки АДРЕСА_8 АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 .

22.10.2025 представник ТОВ «Укрінформсервіс» звертався в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва до помічника та секретаря судді Кордюкової Ж.І. з питанням щодо виконання ухвали від 16.10.2025 про арешт майна. Йому було повідомлено, що відповідні розпорядження державному виконавцю будуть подані самим судом. Разом з тим, станом на 24.11.2025 згідно інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно на жоден із зазначених об`єктів по факту арешт не накладено.

Позовна заява ТОВ «Укрінформсервіс» стосується витребування майна з чужого незаконного володіння у ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «Дачне товариство «Європейське», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Відповідач ОСОБА_5 є дружиною ОСОБА_8 - заступника начальника Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю - начальника Управління процесуального керівництва досудовими розслідуваннями та підтримання публічного обвинувачення Офісу Генерального прокурора.

Пов`язаність ОСОБА_8 з ОСОБА_5 , а також зазначеними об`єктами витребування у даній справі - дачними будинками АДРЕСА_3, АДРЕСА_5 , можна встановити, зокрема, на підставі публічної інформації, у тому числі доступних декларацій прокурора ОСОБА_8 .

Згідно публічних даних суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І. є дружиною ОСОБА_9 - заступника начальника департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора.

Окрім того, що чоловік судді ОСОБА_10 працює разом з чоловіком відповідачки ОСОБА_5 в одному і тому самому підрозділі Офісу Генерального прокурора, обидва зазначені подружжя також є земляками - з Луганської області, а чоловіки тривалий час працювали разом в органах прокуратури Луганської області та у місті Києві.

Позивач вважає, що при розгляді справи суддя може мати заздалегідь сформовану, упереджену позицію, яка може призвести до ухвалення необґрунтованого чи незаконного рішення, що є неприпустимим при здійснені судочинства.

Просив прийняти відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни від розгляду справи № 911/675/20.

Дослідивши заяву, суд встановив наступне.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 01.05.2025 повернуто позовну заяву.

Постановою Київського апеляційного суду від 10.09.2025 скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 01.05.2025 та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

09.10.2025 постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі, розгляд зазначеної цивільної справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження, відмовлено у залученні до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Київської міської прокуратури.

16.10.2025 заяву адвоката Бондара О.О., який діє в інтересах позивача ТОВ «Укрінформсервіс», про забезпечення позову задоволено частково, накладено арешт на: на дачний будинок АДРЕСА_8 , право власності на який зареєстроване за ОСОБА_2 (1/2 частка) та ОСОБА_3 (1/2 частка); на будинок відпочинку, корпус АДРЕСА_1 (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_9 , право власності на який зареєстроване за Обслуговуючим кооперативом «Дачне товариство «Європейське»; на нежитловий будинок (Літ. 1С) за адресою: АДРЕСА_9 , тип об`єкта - дачний будинок АДРЕСА_2 (РНОНМ 000), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_4 ; на закінчений будівництвом об`єкт за адресою: АДРЕСА_9 , тип об`єкта - дачний будинок АДРЕСА_3 (РНОНМ 000), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_5 ; на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_9 , тип об`єкта - дачний будинок АДРЕСА_4 (РНОНМ 000), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_6 ; на закінчений будівництвом об`єкт за адресою: АДРЕСА_9 , тип об`єкта - дачний будинок АДРЕСА_5 (РНОНМ 000), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_5 ; на закінчений будівництвом об`єкт за адресою: АДРЕСА_9 , тип об`єкта - дачний будинок АДРЕСА_6 (РНОНМ 000), право власності на який зареєстроване за ОСОБА_7 . Відмовлено в задоволенні решти вимог клопотання.

07.11.2025 копію зазначеної ухвали було направлено для виконання до Голосіївського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Частиною 1 ст.36 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною 3 ст. 39 ЦПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частинами 1-3, 11 ст. 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі п.1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, як суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 124 Конституції України, статті 5 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Аналізуючи доводи представника позивача, суд відзначає, що заява про відвід не містить визначених процесуальним законом підстав для відводу головуючого судді у цій справі.

Суд відзначає, що заявник не навів і не довів існування жодних підстав, визначених ст. 36 ЦПК України, які б дійсно могли слугувати підставою для відводу. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для його відводу. При цьому Бондар О.О. вдався до безпідставних звинувачень головуючого судді у вчиненні, на його думку, неправомірних дій, а саме опосередкованого інтересу у розгляді даної справи та обмеження позивачу у доступі до правосуддя.

Дійсно мій чоловік ОСОБА_9 та ОСОБА_8 одночасно працювали в Офісі генерального прокурора, проте зазначена обставина не є доказом моєї упередженості або наявності у мене будь-якої заінтересованості.

Заявником не надано жодних доказів моєї пов`язаності з подружжям ОСОБА_5 , а та обставина, що мій чоловік деякий час працював одночасно з ОСОБА_8 в органах прокуратури автоматично не свідчить про мою необ`єктивність чи упередженість по відношенню до будь-якої зі сторін у цій справі.

Суд звертає увагу, що заявником не надано жодних доказів, що я, як суддя, опосередковано через мого чоловіка можу бути пов`язаною з прокурором ОСОБА_8 та його дружиною ОСОБА_5 .

Та обставина, що відповідач по справі ОСОБА_5 є дружиною колеги мого чоловіка мені стала відома із заяви про відвід.

З наведеного у заяві вбачається, вона не містить жодних доказів про упередженість чи необ`єктивність головуючого судді по цій справі.

Проте, з поданої заяви вбачається, що у заявника склалось власне стійке суб`єктивне враження про упередженість головуючого судді по цій справі та виникла суб`єктивна думка щодо необ`єктивності судді. Заявник вважає, що головуючий у справі суддя, може ухвалити рішення в інтересах протилежної сторони (зокрема, відповідача ОСОБА_5 ).

Тобто за суб`єктивним критерієм у заявника виникли сумніви в неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду справи.

В цьому випадку з урахуванням обставин справи, думка сторін є важливою, оскільки законність та обґрунтованість рішення, ухваленого судом в складі судді Кордюкової Ж.І., за результатами розгляду справи, якщо воно буде винесено не на користь позивача, останнім в силу власного сприйняття процесу та суб`єктивної оцінки дій головуючого судді з позиції існуючої, на думку позивача, упередженості, буде ставитись під сумнів.

Суд вважає, що в цій справі є важливим виключити будь-які сумніви сторін щодо необ`єктивного розгляду справи, а також сумніви щодо законності та обґрунтованості будь-якого судового рішення по цій справі, особливо якщо воно буде ухвалене не на користь позивача, що є можливим тільки в тому випадку, якщо справу розгляне інший склад суду.

За таких обставин вважаю за можливе задовольнити заяву про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача Бондара Олександра Олександровича про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкової Жанни Іванівни у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрінформсервіс» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «Дачне товариство «Європейське», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа Київська міська прокуратура про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння задовольнити.

Цивільну справу передати до канцелярії Голосіївського районного суду міста Києва для визначення іншого складу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена 27.11.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова