Справа №613/377/25 Провадження № 2/613/336/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року м. Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області в складі головуючого судді Харченка С.М., за участю секретаря Нагорної С.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Богодухівської міської ради Харківської області, Сільськогосподарського виробничого кооперативу ім.В.Н.Каразіна про визнання права на земельну частку (пай),-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Богодухівської міської ради Харківської області, Сільськогосподарського виробничого кооперативу ім.В.Н.Каразіна про визнання права на земельну частку (пай).

Ухвалою суду від 27.02. 2025 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

Ухвалою суду від 21.05.2025 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

18.06.2025 року представником позивача подана заява про виклик свідка, в якому просить допитати в якості свідка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з метою повного та всебічного розгляду справи. Також просить визнати поважними причини пропуску строку на подання клопотання про виклик свідка та поновити процесуальний строк на подання цього клопотання, оскільки раніше ОСОБА_1 не було відомо про місцезнаходження осіб, які виконували повноваження посадових осіб КСП "Шлях Леніна"та брали участь у розпаювання земель КСП "Шлях Леніна", то позивач був позбавлений можливості повідомити суд про наявність такого свідка.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Молчанова Ю.Ю. в судове засідання не з`явились, представник надала до суду заяву, в якій зазначила, що повністю підримує заяву про виклик свідка та просить розглянути її без участі сторони позивача.

Представник відповідача Богодухівської міської ради Харківської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, відповідно до змісту якої просив заяву про виклик свідка розглянути без його участі, не заперечує проти її задоволення.

Представник відповідача - Сільськогосподарського виробничого кооперативу імені В.Н.Каразіна в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена.

Суд розглянувши дану заяву та дослідивши матеріали справи необхідні для вирішення питання про виклик свідка, приходить до висновку, що вона підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно статті 91ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. В ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Пунктом 2 та пунктом 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам та користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно з ч. 3 ст. 91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх клопотанням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Статтю 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначена норма гарантує «право на суд», одним з елементів якого є право на доступ до суду, тобто право ініціювати судовий розгляд цивільної справи (див. mutatismutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golderv. theUnitedKingdom), заява № 4451/70, § 36).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

Надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «МірагальЕсколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надто суворе тлумачення судом процесуальних норм позбавляє позивача, або інших учасників справи права доступу до суду, що згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, враховуючи наведені норми процесуального закону, практику Європейського суду з прав людини, доводи представника позивача про поновлення строку, виклик в якості свідка та наведені у заяві обґрунтування, суд приходить до висновку про можливість поновлення представнику позивача процесуального строку та виклику в судове засідання в якості свідка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12,13,84,91 ЦПК України,суд

УХВАЛИВ :

Поновити представнику позивача ОСОБА_3 строк на подання заяви про виклик свідка.

Заяву представника позивача про виклик свідка по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Богодухівської міської ради Харківської області, Сільськогосподарського виробничого кооперативу ім.В.Н.Каразіна про визнання права на земельну частку (пай) - задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідка у судовому засіданні в Богодухівському районному суді Харківської області (адреса: 62103, м. Богодухів, площа Незалежності, 17) - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Попередити свідка, що за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду передбачена кримінальна відповідальність за ч.1 ст.384 КК України та ч.1 ст.385 КК України.

Судове засідання відкласти до 10:00 год. 15 січня 2026 року.

В судове засідання викликати учасників справи.

Ухвала набирає законної сили законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя