У Х В А Л А

про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі

12 листопада 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом ОСОБА_2 , в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в розмірі 1/3 частини всіх видів доходу та заробітків, щомісячно, починаючи з дати звернення до суду і до повноліття дитини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 листопада 2025 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Вказана позовна заява подана із додержанням вимог, викладених у статтях 175-177 ЦПК України, і вона підсудна Солом`янському районному суду м. Києва

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, визначених статтями 185, 186 ЦПК України, не встановлено.

За положеннями ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.19 СК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.

Згідно положень ч.6 ст.19 ЦПК України справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства), а також про розірвання шлюбу є малозначними справами.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Враховуючи викладене, зазначена справа є малозначною, а тому підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до відповіді № 2002544 від 12 листопада 2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 15 травня 2019 року зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з частиною 1 статті 5 Закону довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо статусу вказаних осіб, який підлягає застосуванню.

У постанові від 29 липня 2019 року у справі №409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі статтею 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Такий же висновок зробив Верховний Суд у постанові від 14.08.2024 у справі №607/5535/22.

Відповідно до відповіді № 2002556 від 12 листопада 2025 року щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери встановлено, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку внутрішньо переміщених осіб згідно довідки № 1306-, виданої Залізничним ВСЗ УСЗ ДГП Львівської МР, 21 квітня 2022 року, та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Однак, з указаної довідки неможливо встановити місце проживання внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_2 , оскільки у ній не вказано населений пункт.

Відповідно до ч.10 ст.187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Враховуючи викладене, необхідно прийняти позовну заяву, відкрити спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) осіб, а також здійснювати виклик відповідача через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Керуючись статтями 19, 27, 175, 177, 187, 274, 279 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - прийняти до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання на 17 год 00 хв 26 січня 2026 року в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва (03113, м. Київ, вул. Грушецька, буд. 1) з повідомленням (викликом) сторін.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати позивачу.

Викликати відповідача у судове засідання та повідомити про відкриття провадження у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідач зобов`язаний надіслати (надати) копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sl.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова