Провадження № 2/638/1182/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Цвіри Д. М.

за участю секретаря судового засідання Пухно М.С.,

представника позивача- Сечко С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові клопотання представника позивача у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, -

ВСТАНОВИВ:

05.07.2024, представник позивача звернувся до Шевченківського районного суду з вищевказаним позовом.

В прохальній частині позову, представник позивача просить суд:

«Стягнути з ОСОБА_1 суму сплаченого страхового відшкодування…..»

Ухвалою від 11.07.2024 позивну заяву прийнято до провадження у спрощеному позовному провадженні.

17.01.2025 представником позивача подано через систему «Електронний суд» клопотання/заяву, яким просив суд:

«В позовній заяві по справі № 638/12295/24 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_2 вважати вірним прізвище Відповідача « ОСОБА_3 ».

В судовому засіданні представник позивача підтримав клопотання, наголошуючи на тому, що клопотання подано в порядку ст.ст. 43, 183 ЦПК України.

Відповідач в судове засідання не викликався.

Вирішуючи питання про можливість прийняття до розгляду клопотання, суд враховує наступне.

Так, відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Підпунктами 1, 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що окрім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позов шляхом подання письмової заяви.

При цьому варто зауважити, що Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено право позивача на подання до суду клопотання, яким суду вважити вірним прізвище відповідача.

Верховний Суд у постанові від 03 серпня 2020 року по справі №911/2139/19 зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року по справі №405/3360/17 також зазначав, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову.

Як визначено статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права приймати до свого розгляду заяви, що подані учасниками справи з порушенням встановлених законом строків та порядку їх подачі, а також приймати до свого розгляду заяви, право на подачу яких не передбачено цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до положень статті 122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За правилами статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, вказане клопотання залишається без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 49 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування залишити без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.М.Цвіра