Справа № 362/5968/25
Головуючий у суді першої інстанції: Попович О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Крижанівської Г.В.,

суддів Оніщука М.І., Шебуєвої В.А.

розглянувши в письмовому провадженні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 серпня 2025 року, постановлену в м. Києві у складі судді Поповича О.В., повний текст якої складено 14 серпня 2025 року, у цивільній справі № 362/5968/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

УСТАНОВИВ:

У липні 2025 року ОСОБА_2 звернулася до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_1 , зареєстрований 08 жовтня 2016 року у Васильківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №358.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 серпня 2025 року справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу передано на розгляд за підсудністю до Макарівського районного суду Київської області.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до Васильківського міськрайонного суду Київської області для продовження розгляду. Посилається на те, що судом було порушено норми процесуального права. На думку ОСОБА_1 суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про передачу справи за підсудністю до Макарівського районного суду Київської області, мотивувавши свої висновки тим, що як він, так і позивачка проживають в смт. Макарів Бучанського району Київської області. Зазначає, що позивачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . А тому, у суду першої інстанції були відсутні підстави для передачі справи на розгляд до Макарівського районного суду Київської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України справа призначена до розгляду судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними в матеріалах справи документами.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Передаючи справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, до Макарівського районного суду Київської області суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до матеріалів позовної заяви як позивачка, так і відповідач, проживають в смт. Макарів Бучанського району Київської області, а тому, справа йому не підсудна.

Проте, колегія суддів не може погодитися із такими висновками суду першої інстанції. Судом першої інстанції постановлено вказану ухвалу з порушенням правил підсудності.

Так, у ст. 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи. За ст. 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.

Процесуальні питання визначення підсудності цивільних справ врегульовано ст.ст. 26-32 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 ст. 28 ЦПК України визначено правило альтернативної підсудності, відповідно до якого позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

При цьому ч.ч. 6-10 ст. 187 ЦПК України визначено, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_2 , звертаючись до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, вказала, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_3 , а відповідач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

З наданої суду першої інстанції відповіді Макарівської селищної ради від 14 серпня 2025 року №03-23/2394 щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 вбачається, що за відомостями відділу з питань надання адміністративних послуг та державної реєстрації Макарівської селищної ради громадянин ОСОБА_1 не зареєстрований на території Макарівської селищної ради, але дійсно фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 по даний час (а.с. 10).

Разом з тим, суд першої інстанції, отримавши дані щодо відсутності зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) відповідача, не перевірив чи підсудна справа йому, виходячи із загальних правил підсудності, визначених ч. 1 ст. 27 ЦПК України, та в порушення вимог ст. 187 ЦПК України не перевірив відповідну інформацію з Єдиного державного демографічного реєстру, натомість одразу постановив ухвалу про передачу справи до Макарівського районного суду Київської області.

При цьому, як вбачається з документів, доданих до апеляційної скарги, відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що за територіальною підсудністю відноситься до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про передачу справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу до Макарівського районного суду Київської області.

Таким чином, ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 серпня 2025 року підлягає скасуванню з направленням справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 268, 367, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 серпня 2025 року, а справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді