справа № 296/4394/23 головуючий у суді І інстанції Горбачова Ю.В.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 листопада 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Фінагеєва В.О.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря: Надточий К.О.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 11 квітня 2025 року про залишення позову без розгляду, постановлену під головуванням суді Горбачової Ю.В. у м. Ірпінь Київської області, у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія «Люкс», ОСОБА_3 про визнання інформації недостовірною та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію способом її поширення, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія «Люкс», ОСОБА_3 про визнання інформації недостовірною та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію способом її поширення.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 11 квітня 2025 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині залишення без розгляду позовної заяви через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що під час судового засідання, призначеного на 11 квітня 2025 року, представник позивача фактично був позбавлений можливості взяти участь, оскільки його не було запрошено до відеоконференції. Як зафіксовано у протоколі судового засідання від 11 квітня 2025 року, суд двічі направив запрошення для участі у відеоконференції лише представнику відповідача, тоді як позивача до відеоконференції запрошено не було. Відповідно, представник позивача не зміг підключитися до судового засідання, оскільки не отримав запрошення/виклику через підсистему ВКЗ. Жодних технічних проблем з боку представника позивача не було просто відсутнє саме запрошення від суду. Не дивлячись на це, суд першої інстанції розглянув питання за відсутності позивача і постановив ухвалу про залишення позову без розгляду, мотивуючи це повторною неявкою позивача без поважних причин. При цьому суд не з`ясував причин відсутності позивача, а також не звернув уваги, що представник відповідача двічі запрошувався у судове засідання, а представник позивача жодного разу.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «Телерадіокомпанія «Люкс» вказує, що суд першої інстанції не допустив порушення норм процесуального права на які вказує позивач, повно та всебічно дослідив обставини справи та постановив законну та обґрунтовану ухвалу, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Ірпінського міського суду Київської області від 11 квітня 2025 року про залишення позову без розгляду без змін.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином про розгляд справи, причини неявки не повідомляли, заяву про розгляд справи у їх відсутність не подавали.

Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно із статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно зі статтею 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, за змістом наведених правових норм суд залишає позов без розгляду у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.

Такий висновок, узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження № 61-4672св22).

Судом встановлено, що в судове засідання 17 лютого 2025 року учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача направив клопотання про відкладення розгляду справи через хворобу, проте належних доказів на підтвердження хвороби не надав. У зв`язку з неявкою позивача та його представника в судове засідання, розгляд справи був відкладений на 11 квітня 2025 року.

У судове засідання 11 квітня 2025 року позивач та його представник, а також відповідач ОСОБА_3 не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вважав позивача таким, що належним чином повідомлений про судове засідання та в оскаржуваній ухвалі зазначив, що позивач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про розгляд справи, заяву про розгляд справи у його відсутність не подавав. На відеоконференцію представник позивача не вийшов. Будь-яких повідомлень про поважність причин неявки позивач та його представник до суду не надали.

Як вбачається з матеріалів справи, судова повістка на 11 квітня 2025 року, була направлені позивачу ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 .

Разом з тим, матеріали справи не містять зворотного поштового повідомлення про отримання чи не отримання позивачем судової повістки про виклик до суду на 11 квітня 2025 року.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».

Крім того, як вбачається з матеріалів справи всі судові засідання були проведенні в режимі відеоконференції, стороною позивача додано до апеляційної скарги протокол судового засідання в режимі конференції № 4359950 від 11 квітня 2025 року, з якого вбачається, що у вказане судове засідання, зокрема, був запрошений на початку конференції двічі ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), доказів запрошення представника позивача про початок відеоконференції на 11 квітня 2025 року матеріали цивільної справи, сформованої судом першої інстанції, не містять.

Зазначене також підтверджується відеозаписом судового засідання, з якого вбачається, що суд, не запросив представника позивача до відеоконференції про проведення якої останній подавав відповідні клопотання (Т. 1 а.с. 114, 54).

Вказані клопотання судом першої інстанції взагалі не вирішувались і відповідні процесуальні рішення про їх задоволення чи відхилення не приймались.

Враховуючи встановлені обставини щодо не забезпечення представнику позивача можливості участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, в той час як інша сторона мала таку можливість, апеляційний суд приходить до висновку, що судом не було дотримано принципів рівності прав сторін та диспозитивності цивільного процесу.

За таких обставин у суду першої інстанції не було підстав вважати наявними підстави до залишення позову без розгляду, оскільки не було допущено повторної неявки позивача та його представника в судове засідання.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 128, 374, 376, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Писаренком Андрієм Григоровичем задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 11 квітня 2025 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.