УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

25 вересня 2025 року ТОВ «Євро-Реконструкція» звернулося до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 72 060,53 грн, інфляційної складової боргу у розмірі 11 591,38 грн, 3 % річних у розмірі 3 454,51 грн та судового збору.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

01 жовтня 2025 року (вхід. № 58874) через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про відмову у відкритті провадження у справі № 755/18755/25, у зв`язку з тим, що вона не є власником квартири

АДРЕСА_2 , повноважень сплачувати комунальні послуги вона не має.

06 жовтня 2025 року у порядку досудової підготовки справи судом, на підставі частини восьмої статті 187 ЦПК України, отримано інформацію про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2025 року про відкриття провадження у справі доставлено до електронного кабінету позивача ТОВ «Євро-Реконструкція» та відповідача ОСОБА_1 07 жовтня 2025 року.

08 жовтня 2025 року (вхід. № 60625) через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС до суду від позивача ТОВ «Євро-Реконструкція» надійшли письмові заперечення від 07 жовтня 2025 року на клопотання ОСОБА_1 про відмову у відкритті провадження у справі.

08 жовтня 2025 року (вхід. № 60658) до суду також надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання через систему Електронний суд позовної заяви з додатками.

10 жовтня 2025 року на виконання вимог частини першої статті 190 ЦПК України, з урахуванням положень частини другої статті 190 ЦПК України, ухвалу про відкриття провадження у справі надіслано учасникам справи. Копію позовної заяви з додатками направлено відповідачеві.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61521) відповідач ОСОБА_1 подала до суду клопотання про витребування доказів, у якому просила витребувати у позивача докази підтвердження надання тепла та гарячої води в квартиру АДРЕСА_2 з посиланням на показники теплолічильників (в Гекакалоріях) та лічильника гарячої води, а також підтвердження того, за ким зареєстровані прилади обліку тепла та гарячої води.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61523) відповідач ОСОБА_1 подала до суду клопотання про витребування доказів, у якому просила витребувати у позивача підтвердження проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , за кожен день заявлених вимог, а не тільки станом на дату звернення позивача до суду.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61524) відповідача ОСОБА_1 також подала до суду клопотання про витребування доказів, у якому відповідач просила витребувати у позивача завірену копію підписаного власником квартири та уповноваженою особою позивача договору про надання тепла та гарячої води саме в квартиру АДРЕСА_2 .

15 жовтня 2025 року (вхід. від 16 жовтня 2025 року № 62650, повторно доставлено засобами поштового зв`язку 16 жовтня 2025 року, вхід. № 62618) представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - Серенков Д.Ю., подав до суду письмові заперечення на заяви ОСОБА_1 про витребування доказів.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року у задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів відмовлено.

16 жовтня 2025 року (вхід. № 62636, передано судді Хромовій О.О. 27 жовтня 2025 року) до суду від ТОВ «Євро-Реконструкція» надійшло клопотання про залучення співвідповідача у справі. Просили залучити до участі у справі, в якості солідарного співвідповідача власника квартири

АДРЕСА_2 - ОСОБА_2 , та встановити необхідні для розгляду справи відомості про ОСОБА_2

16 жовтня 2025 року (вхід. № 62703) до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява від 15 жовтня 2025 року із запереченнями проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження (заяву передано судді Хромовій О.О. 27 жовтня 2025 року).

19 жовтня 2025 року (вхід. від 20 жовтня 2025 року № 63404) відповідач ОСОБА_1 повторно подала до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження (заяву передано судді Хромовій О.О. 27 жовтня 2025 року).

22 жовтня 2025 року (вхід. № 63941, передано судді Хромовій О.О. 27 жовтня 2025 року) відповідач ОСОБА_1 подала до суду клопотання про виклик свідків та зазначила, що свідки нададуть докази та свідчення щодо гарячого водопостачання та опалення в квартирі

АДРЕСА_2 .

23 жовтня 2025 року (вхід. № 64132, передано судді Хромовій О.О. 27 жовтня 2025 року) до суду засобами поштового зв`язку надійшли письмові заперечення ТОВ «Євро-Реконструкція» від 15 жовтня 2025 року на заяви ОСОБА_1 про витребування доказів.

04 листопада 2025 року відповідно до вимог частини шостої статті 187 ЦПК України судом направлено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання особи ОСОБА_2

05 листопада 2025 року (вхід. № 67165) до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання від 04 листопада 2025 року про продовження строків надання доказів у справі.

05 листопада 2025 року (вхід. № 67299) до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву (вих. від 04 листопада 2025 року).

05 листопада 2025 року судом отримано інформацією з Електронного реєстру територіальної громади міста Києва «ГІОЦ/КМДА» про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи

ОСОБА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження залишено без задоволення.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року клопотання ТОВ «Євро-Реконструкція» про залучення співвідповідача у справі задоволено частково, залучено до складу учасників справи ОСОБА_2 , адреса належного на праві власності нерухомого майна: АДРЕСА_1 , як співвідповідача, у задоволенні іншої частини вимог клопотання відмовлено.

Також ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року, у зв`язку із залученням співвідповідача, позовну заяву ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

07 листопада 2025 року (вхід. № 67871) до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція» про заборону вчинення дій та зобов`язання вчинити дії (подано засобами підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС 04 листопада 2025 року).

10 листопада 2025 року (вхід. від 11 листопада 2025 року, № 68641) відповідач

ОСОБА_1 подала до суду клопотання, у якому просила зобов`язати ТОВ «Євро-Реконструкція» надати суду та сторонам у справі уточнену позовну заяву з окремими вимогами до сторін справи та їх обґрунтуванням і доказами.

11 листопада 2025 року (вхід. від 12 листопада 2025 року № 68800) відповідач

ОСОБА_1 подала до суду клопотання, у якому просила зобов`язати позивача ТОВ «Євро-Реконструкція» надати до суду та сторонам у справі уточнений позов та докази, якими підтверджується проживання ОСОБА_1 саме у квартирі АДРЕСА_3 (така адреса зазначена у клопотанні).

12 листопада 2025 року (вхід. № 68953) до суду від ТОВ «Євро-Реконструкція» надійшла відповідь на відзив.

14 листопада 2025 року (вхід. від 17 листопада 2025 року № 69617) до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді

Хромової О.О.

На обґрунтування заяви про відвід судді відповідач зазначила, що у зв`язку з грубим порушеннями процесуальних прав сторони відповідача у справі № 755/18755/25, ОСОБА_1 звернулась зі скаргою до Вищої Ради Правосуддя щодо судді Дніпровського районного суду міста Києва Хромової О.О., тобто, вона є ініціатором дисциплінарного провадження щодо судді Хромової О.О. Внаслідок цих дій суддя Хромова О.О. стає зацікавленою особою у цивільній справі, оскільки наявність критики стосовно судді вказує на наявність в такого судді особистої заінтересованості щодо заявника. Критика судді, вказана у скарзі до Вищої Ради Правосуддя, цілком обґрунтована рядом дій судді, що свідчать про явне та свідоме порушення суддею процесуального законодавства та упереджене його використання на користь позивача.

Порушення процесуальних прав відповідача виявляється у тому, що про зміст позову та його підстави відповідач довгий час не могла довідатись, адже суд не надіслав їй ухвалу про відкриття провадження разом з позовною заявою, про наявність справи відповідач довідалася через електронний суд, у зв`язку із чим була вимушена подати запит та скаргу до суду з проханням поновити порушені права на отримання копії позовної заяви, оскільки ці документи не були надіслані на поштову адресу відповідача і відсутні в кабінеті системи. Ухвалу від 07 жовтня 2025 року знайшла в Єдиному державному реєстрі судових рішень і дізналася, що суддя вирішила розглядати справу у порядку спрощеного провадження. У зв`язку з цим, 19 жовтня 2025 року подала заяву проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження і про призначення справи до розгляду в загальному позовному провадженні у зв`язку з необхідністю реалізувати своє право на захист шляхом виклику свідків та надання ними доказів безпосередньо у судовому засіданні, та зазначила про неотримання відповідачем копії позовної заяви. Тільки після наполегливих звернень до судді та скарги до керівника апарату суду 20 жовтня 2025 року на поштову адресу відповідача надійшла позовна заява з додатками. В строк до 04 листопада 2025 року включно з дати отримання позовної заяви відповідач підготувала відзив та декілька клопотань до суду, а також зустрічну позовну заяву. Також подала до суду заяву про надання додаткового часу для збору доказів. Але суддя проігнорувала поданий відзив, зустрічну позовну заяву та подані клопотання, та окремо розглянула лише заяву про розгляд справи у загальному провадженні та 06 листопада 2025 року своєю ухвалою відмовила в призначенні справи до розгляду в загальному позовному провадженні, тобто відмовлено в задоволення заяви сторони відповідача проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. При цьому, покази свідків мали стати базовим доказом у справі, адже під час купівлі житла у 2014 році попередній власник зазначив у договорі, що квартира відключена від централізованого опалення та гарячої води, свідки мали підтвердити, що у подальшому ситуація так само не змінювалась і відповідач не вчиняла самовільних дій для незаконного підключення до тепломереж.

Суддя Хромова О.О. до чинного часу не призначила до розгляду зустрічний позов та продовжує ігнорувати клопотання подані відповідачем, при цьому, суддя розглянула та задовольнила клопотання позивача про залучення співвідповідача - власника квартири до цієї справи, яке було подане після подачі відповідачем відзиву, зустрічної позовної заяви та клопотань. При цьому жодних уточнень позовних вимог не було надано, належним чином новий співвідповідач не був повідомлений про свій статус, позов йому не був надісланий. Це говорить про явні дії з боку судді на користь сторони позивача та свідоме порушення суддею прав та законних інтересів відповідача та співвідповідача. Явна зацікавленість судді проявилась і в тому, що всупереч вимогам ЦПК України позивач не направив своє клопотання для ознайомлення відповідачу, але суддя проігнорувала це порушення і все одно розглянула і задовольнила клопотання.

При аналізі відповідачем судової практики судді Хромової О.О. в Єдиному державному реєстрі судових рішень з`ясувалось, що тільки в 2025 році дана суддя винесла більш ста рішень на користь ТОВ «Євро-Реконструкція», в більшості цих рішень відсутні заперечення відповідачів. Судячи з досвіду відповідача, суд таким чином «економив» на процесуальних правах відповідачів, про що суддя не могла не знати і не могла не розуміти цього. Тобто, практика одностороннього та упередженого розгляду судових справ на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» за одним шаблоном вже є усталеною практикою саме цієї судді.

Таким чином, суддя Хромова О.О., відповідно до частини першої статті 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» допустила такі порушення: не зазначення в судовому рішенні мотивів прийняття або відхилення аргументів сторін щодо суті спору; порушення засад гласності і відкритості судового процесу; порушення засад рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Наявність скарги в Вищій Раді Правосуддя щодо судді Хромової О.О. ставить її в конфліктні та упереджені відносини з стороною у справі - ОСОБА_1 .

З огляду на викладене просила задовольнити заяву про відвід судді Дніпровського районного суду міста Києва Хромової О.О. за справою № 755/18755/25 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція».

За змістом положень частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною другою статті 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно із частиною сьомою статті 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Відповідно до частини восьмої статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Судом не встановлено підстав, що зумовлюють необхідність повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог частини восьмої статті 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши доводи заявленого відводу, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» від

09 січня 2013 року зазначено таке. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно із усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті

6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», від

24 лютого 1993 року, Series A № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява № 33958/96,

п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III).

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

При цьому, згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За умовами частин третьої, четвертої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

У рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер. Юридична заінтересованість судді має місце, якщо від результату вирішення спору у нього виникнуть, зміняться або припиняться певні права або обов`язки. Побутова або фактична заінтересованість полягає в тому, що рішення суду може мати вплив на особисті стосунки судді з оточуючими.

Якщо заяву про відвід з цих підстав подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказування.

Частиною першою статті 88 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд зазначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року у справі № 800/592/17 та від 01 жовтня 2018 року по справі № 9901/673/18.

Окрім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в пункті 10 Постанови від

13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Отже, не може бути підставою для відводу судді незгода учасника справи з процесуальними рішеннями судді чи невчиненням процесуальних дій, які, на його думку, суддя повинен вчинити. В такому випадку, сторона, яка не погоджується з процесуальними рішеннями чи діями судді, не позбавлена права оскаржити їх окремо від рішення суду чи разом з рішенням суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку та строки, визначені ЦПК України.

Доказів на підтвердження особистої упередженості судді Хромової О.О. у вирішенні спору в даній справі представником позивача не надано.

Доводи відповідача ОСОБА_1 зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями головуючого судді Хромової О.О., зокрема, у зв`язку із відкриттям провадження у справі, відмовою у задоволенні клопотання про виклик свідків та клопотання про зміну порядку розгляду справи, а також із задоволенням клопотання про залучення співвідповідача у справі.

Слід врахувати, що цивільне процесуальне законодавство встановлює порядок оскарження відповідних процесуальних рішень судді, у випадку незгоди сторони з прийнятим судом процесуальним рішенням.

Суд також звертає увагу відповідача, що визначення кола відповідачів та пред`явлення до них вимог є виключним правом позивача. При вирішенні питання про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд вчиняє перевірку дотримання правил предметної та територіальної юрисдикції даного спору, аналізує позовну заяву на відповідність вимогам до її форми та змісту, визначених статтями 175, 177 ЦПК України, за наслідками чого приймає відповідне процесуальне рішення: про передачу справи за підсудністю, про повернення позовної заяви, відкриття провадження у справі, про залишення позову без руху чи про відмову у відкритті провадження, тощо. Тобто, процесуальне законодавство наділяє позивача правом визначати учасників справи та довільно викласти зміст позовних вимог спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суд не може надати оцінку достатності або недостатності всіх обставин, наявності або відсутності доказів, тобто, обґрунтованість позовних вимог та достатність доказів має бути оцінена судом в ході судового розгляду справи по суті. Заперечення відповідача проти відкриття провадження та обґрунтованості позовних вимог у справі не можуть слугувати підставою для відмови у відкритті провадження у справі, для закриття провадження чи відмови у позові, або залишення без розгляду справи по суті.

Суд також звертає увагу відповідача, що на виконання вимог частини другої статті 190 ЦПК України копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками (що надійшла до суду в паперовому вигляді) своєчасно направлено засобами поштового зв`язку на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача. Отримання поштового відправлення адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку - суду. Із окремими заявами про направлення поштової кореспонденції на іншу поштову адресу до вказаної дати відповідач до суду не зверталася.

Водночас, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2025 року про відкриття провадження у справі доставлено до електронного кабінету відповідача того ж дня - 07 жовтня 2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа, що міститься в матеріалах справи.

Варто також зауважити, що залучення співвідповідача у справі після відкриття провадження у справі є правом суду та виникає на підставі відповідного клопотання позивача. Вирішуючи питання про залучення співвідповідача у справі суд так само не досліджує питання обґрунтованості вимог до такого співвідповідача, вказане є виключним правом позивача та обумовлюється вчиненням вольових дій саме позивача - подачею відповідного клопотання. Поряд з цим, положення ЦПК України не містять вимоги про обов`язкове надсилання клопотання про залучення співвідповідача у справі іншим учасникам справи.

Суд також звертає увагу відповідача, що у зв`язку із залученням до складу учасників справи співвідповідача - ОСОБА_2 , на підставі частини одинадцятої статті 187 ЦПК України позовну заяву ТОВ «Євро-Реконструкція» залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків, в тому числі шляхом подання до суду уточненої позовної заяви.

Суд не може зобов`язати позивача виконувати вимоги ухвали про залишення позову без руху шляхом вчинення певних процесуальних дій або утримання від їх вчинення, сторони на власний розсуд розпоряджаються процесуальними правами. В ухвалі про залишення позову без руху судом роз`яснено позивачеві процесуальні наслідки, що матимуть місце у випадку невиконання вимог ухвали.

Суд звертає увагу відповідача, що зустрічна позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду вже після постановлення ухвали про залишення позову без руху, у випадку поновлення провадження у справі, питання про прийняття зустрічного позову буде вирішено судом, про що буде постановлено відповідну ухвалу.

Окремо слід наголосити, що відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В ухвалі від 13 січня 2021 року Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи

№ 761/16124/15-ц вказала, що висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Тобто, рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухвалені Головуючим суддею Хромовою О.О., по інших справа, стороною у яких є ТОВ «Євро-Реконструкція» не свідчать про упередженість чи необ`єктивність судді під час розгляду даної справи та не можуть слугувати підставою для відводу судді.

Суд також роз`яснює відповідачеві ОСОБА_1 , що подача скарги до Вищої Ради Правосуддя є правом учасника справи та не може бути безумовною підставою для відводу суді.

Європейський суд з прав людини в пункті 49 рішення у справі «Білуха проти України» вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення у справі «Білуха проти України»).

Таким чином, зі змісту заяви про відвід та аналізу доводів, на які посилається заявник, судом не встановлено обставин, зазначених у статтях 36, 37 ЦПК України, які б могли бути підставою для обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості і об`єктивності судді, що розглядає справу.

Незгода заявника із процесуальними рішеннями суду, що прийняті в межах його повноважень, реалізованих згідно з вимогами процесуального закону, не може слугувати підставою для його відводу та свідчити про наявність сумнівів в неупередженості судді у справі.

Водночас, необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Отже, з урахуванням того, що процесуальні рішення суду не можуть бути підставою для відводу головуючого судді, а також відсутності відповідних доказів упередженості головуючого судді, наявні підстави для висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Підстави звернення із заявою про відвід судді - є суб`єктивною оцінкою заявника та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відповідачем ОСОБА_1 відводу судді Хромовій О.О. від розгляду справи № 755/18755/25, а тому заяву про відвід судді слід визнати необгрунтованою.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті

33 цього Кодексу.

Враховуючи викладене та керуючись статями 36, 37, 40, 260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - визнати необґрунтованою.

Передати заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, для її вирішення у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.О. Хромова