№ провадження 2/646/5795/2025
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

26.11.2025 м. Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Шиховцова А.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Березовського Євгена Валентиновича, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

До Салтівського районного суду міста Харкова через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Березовського Євгена Валентиновича, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 10.11.2025 позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Березовського Євгена Валентиновича, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано за підсудністю до Основ`янського районного суду міста Харкова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2025 справу розподілено у провадження судді Шиховцової А.О.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

18.10.2023 набув чинності Закон України від 29.06.2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частина 6ст. 14 ЦПК України викладена у наступній редакції: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Так, заява в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи.

Крім цього, за правилами частини 1статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43цього Кодексу.

Частиною 7статті 43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Таким чином, належним доказом направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу та іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Судом встановлено, що у матеріалах справи відсутній доказ надіслання заявником заінтересованим особам копії заяви з додатками в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

При цьому, на підтвердження надсилання документів відповідачу позивачем долучено до позовної заяви фіскальний чек АТ «Укрпошта» від 05.11.2025.

Фіскальний чек, на який посилається позивач, як на підтвердження відправлення відповідачу копії позовної заяви разом з додатками, не може бути належним доказом направлення відповідачу саме позовної заяви, поданої позивачем до суду, разом з відповідними додатками, оскільки за ним неможливо встановити, яку саме кореспонденцію було направлено на адресу відповідача.

Такі висновки суду відповідають правовому висновку, сформованому у постанові Верховного Суду від 18 квітня 2019 року у справі № 914/1955/17, відповідно до якого саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником.

Фіскальний чек не є належним доказом надіслання копій документів відповідачу.

Крім того, суд бере до уваги те, що фіскальний чек є лише підтвердженням надання послуг поштового зв`язку, але у ньому не вказано інформації про те, яка саме кореспонденція була направлена відповідачу, тому наданий стороною позивача фіскальний чек жодним чином не підтверджує, що учаснику справи (відповідачу) була надіслана саме позовна заява, із якою позивач звернувся до суду, а також додатки, долучені до неї.

Вищенаведені недоліки заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177,185, 294 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Березовського Євгена Валентиновича, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що заява буде вважатися неподаною та буде повернута, якщо він у зазначений строк не усуне недоліки відповідно до цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Шиховцова