Справа №484/2048/25
Провадження № 22-ц/812/1424/25
Доповідач в апеляційній інстанції Яворська Ж.М.
У Х В А Л А

25 листопада 2025 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого - Яворської Ж.М.,

суддів: Базовкіної Т.М., Тищук Н.О.,

із секретарем судового засідання - Колосовою О.М.,

за участі представника позивача - Бєлоущенка А.Ж.,

представника відповідача - Бенедичука О.Л.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бєлоущенка Андрія Жоржовича про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Все для даху» про скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати та компенсації за невикористану відпустки

В С Т А Н О В И В :

16 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Все для даху» про скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати та компенсації за невикористану відпустку.

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 травня 2025 року позов задоволено.

Не погодившись з рішення суду ТОВ «Все для даху» подало апеляційну скаргу, де посилаючись на незаконність ухваленого рішення просило його скасувати та ухвалити нове, яким, відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

У судовому засіданні апеляційної інстанції представником позивача адвокатом Бєлоущенком А.Ж. було заявлено клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Обґрунтовуючи вказане клопотання він посилався на те, що оскільки доводи відповідача ґрунтуються на тому, що підписи на описі вкладень до цінного листа, на друкованій заяві про звільнення від 27 січня 2025 року, у рекомендованому повідомлені про вручення виконані самим позивачем ОСОБА_1 , що суперечить позиції останнього, який стверджує, що жодних вищевказаних документів він не підписував та відповідачеві не направляв, то для встановлення істини у справі та підтвердження справжності підпису позивача ОСОБА_1 на цих документах, є потреба у проведені почеркознавчої експертизи.

Проведення експертизи просив доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз. Оплату за проведення експертизи покласти на позивача.

Представник відповідача Бенедичук О.Л. заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Дослідивши матеріали справи та доводи клопотання, заслухавши думку представника відповідача, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Так відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, такими засобами, як висновками експертів.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову в їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі та підтвердження їх відповідними доказами. Суд апеляційної інстанції має право досліджувати нові докази, якщо неподання таких доказів до суду першої інстанції зумовлене поважними причинами (поважність причин повинен довести заявник, який подає такі докази). Вказане положення закріплене законодавцем з метою забезпечення змагальності процесу в суді першої інстанції, де сторони повинні надати всі наявні в них докази, і недопущення зловживання стороною своїми правами.

Учасники справи зобов`язані подавати всі наявні в них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Норми ЦПК України надають детальну регламентацію строків подання доказів, що об`єктивно мінімізує можливі випадки зловживання правами у сфері доказування.

Верховний Суд звертав увагу, що зазначена законодавча регламентація відповідає процедурі повного розкриття доказів (discovery). По суті зазначені норми спрямовані на зміщення акценту зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого провадження, під час якого і має відбуватися збір процесуального матеріалу і так званий обмін змагальними паперами, що забезпечує розгляд справи в розумні строки. Це свідчить про посилення ролі підготовчого провадження у структурі загального позовного провадження цивільного судочинства в Україні саме в суді першої інстанції.

Зазначене підтверджується численною, сталою і незмінною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 24 липня 2024 року у справі №646/857/18 (провадження № 61-5330св24).

Виходячи з принципу змагальності цивільного процесу сторони повинні подати всі докази на підтвердження своєї позиції в суді першої інстанції, а не чекати, коли їм буде відмовлено у захисті, та потім вишукувати нові докази і долучати їх до апеляційної скарги чи здобувати на стадії апеляційного розгляду.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст.102 ЦПК України для з`ясування обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, призначається експертиза. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з роз`ясненнями, наведеними в п.17постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Із аналізу вищезазначених правових норм та судової практики вбачається, що експертиза може бути призначена судом лише при наявності належного обґрунтування підстав для її проведення.

Аналіз доводів поданого клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, зважаючи на предмет спору у цій справі, свідчить, що вказане клопотання не містить належного обґрунтування об`єктивної неможливості розгляду справи без спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини справи неможливо.

Більш того обставини вказаної справи не дають підстав для висновку, що для вирішення спору є необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини справи було неможливо.

Як вбачається із матеріалів справи, у відповіді на відзив на позовну заяву представник позивача Скалов С.Ю., надаючи оцінку наданим представником відповідача письмовим доказам, посилаючись на їх неналежність, суперечливість, між тим не звертався до суду із клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Підстави для призначення експертизи на стадії апеляційного провадження, за відсутності обґрунтування неможливості звернення до суду першої інстанції з відповідним клопотанням, представником позивача Бєлоущенком А.Ж. не наведені, як і не зазначено про наявність перешкод заявити в суді першої інстанції відповідне клопотання. А його аргументи проте, що він представляє позивача на стадії апеляційного провадження не є виключними обставинами, що перешкоджали здобути такі докази в суді першої інстанції.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За положеннями ч.1 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати (частина 2 статті 107 ЦПК України).

Згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08жовтня 1998року №53/5( далі - Науково-методичні рекомендації), почеркознавча експертиза є одним із видів криміналістичної експертизи. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

За змістом пункту 1.3 Розділу І "Криміналістичні експертизи" Науково-методичних рекомендацій, для проведення досліджень орган (особа),який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Суду апеляційної інстанції разом з клопотанням не надано вільних зразків почерку позивача (рукописних текстів, рукописних записів, підписів, достовірно виконаних позивачем на офіційних документах, заявах, тощо).

За змістом пункту 1.4 глави 1 розділу I Науково-методичних рекомендацій, перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

За змістом пункту 1.7 Розділу І "Криміналістичні експертизи" Науково-методичних рекомендацій, експериментальні зразки посвідчуються органом (особою , який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Між тим, позивач особисто не з`явився у судове засідання апеляційного суду, не надав суду апеляційної інстанції вільні зразки свого підпису. Більш того, його неявка унеможливлює як приєднанням умовно-вільних зразків до матеріалів справи, так і відібрання судом експериментальних зразків підпису особи, які підлягають ідентифікації. Посилання представника позивача на те, що позивач хворіє, що позбавило його можливості з`явитися у судове засідання, без надання підтверджуючих документів безпосередньо у судове засідання, не заслуговують на увагу.

Аргументи представника позивача про надання зразків підпису позивача (вільних, умовно- вільних та експериментальних) можливо експерту, який буде проводити експертизу або шляхом вирішення клопотання експерта, направленого до суду, колегією суддів оцінюються критично, оскільки зазначене суперечить приписам ЦПК України та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (зі змінами та доповненнями).

Зважаючи на те, що однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України), то призначення судової почеркознавчої експертизи судом без надання експерту необхідних матеріалів для проведення експертизи призведе до безпідставного затягування строків розгляду справи.

Приймаючи до уваги вищевикладене, колегія апеляційного суду дійшла висновку про відмову стороні позивача у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки у клопотанні не наведено жодного належного обґрунтування щодо наявності підстав, об`єктивної необхідності для призначення експертизи у цій справі, як і не наведено будь-яких беззаперечних даних, що призначення зазначеної експертизи під час перегляду справи в апеляційному порядку, є необхідним.

З урахуванням підстав та предмета позову, об`єкту доказування, фактичних обставин справи, які були предметом розгляду у суді першої інстанції, колегія суддів не вбачає потреби в призначенні судової почеркознавчої експертизи, оскільки спір у цій справі може бути розглянутий шляхом оцінки доказів, наявних в матеріалах справи.

Керуючись статтями 83,103,107, 367 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бєлоущенка Андрія Жоржовича про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Ж.М. Яворська

Судді Т.М. Базовкіна

Н.О. Тищук

Повнити текст ухвали складено 27 листопада 2025 року.