Дата документу 01.12.2025
Справа № 334/5776/25
Провадження № 2/334/3242/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2025 року Дніпровський районний суд міста Запоріжжя у складі: головуючого судді Коломаренко К.А., за участю секретаря судових засідань Цілінко А.С., приватного виконавця Білецької К.О., представника боржника ОСОБА_1 адвоката Серьожечкіна О.В. (діє на підставі Ордеру серії АР №1259755 від 20.08.2025), представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Сивової Я.В. (діє на підставі Ордері серії АР №1217738 від 16.01.2025), представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Мазур О.С. (діє на підставі Ордеру серії АР №1258242 від 13.08.2025), представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Краско Ю.М. (діє на підставі Ордеру серії АР №1253183 від 20.07.2025), розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду міста Запоріжжя у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу

за позовом Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , боржник: ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача, визначення частки боржника у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною,

ВСТАНОВИВ:

21 липня 2025 року до Дніпровського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни, сформована в системі «Електронний суд», до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , боржник: ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача, визначення частки боржника у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною, в якій позивач просить:

1. Визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу № 3245/2025/5252478 від 03.04.2025 року, а саме транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , який укладено між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

2. Скасувати державну реєстрацію транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

3. Відновити становище, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача шляхом повернення транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 у власність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

4. Визначити частку боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , у розмірі 1/2 частини транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 ..

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 22.07.2025 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків.

23.07.2025 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 23.07.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження.

В підготовчому засіданні 01.12.2025 приватний виконавець Білецька К.О. звернулась до суду з усним клопотанням про зміну статусу третьої особи ОСОБА_4 у справі, яка є стягувачем у зведеному виконавчому провадженні № 67918477 та просить вважати ОСОБА_4 позивачем в даній справі, як процесуального правонаступника ОСОБА_1 , який є боржником у вказаному виконавчому провадженні.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що при зверненні приватного виконавця з вказаним позовом підлягав до застосування правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, згідно якого «Спір про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, є спором між боржником і іншими співвласниками майна. Після відкриття провадження за позовною заявою виконавця про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, боржник набуває статусу позивача» (справа 2-591/11), разом з тим станом на час проведення підготовчого засідання Велика Палата Верховного Суду у справі 367/252/24 уточнила свій правовий висновок та зазначила, що такий позов має бути пред`явлений виконавцем саме в інтересах стягувача у виконавчому провадженні.

Вважає уточнення правового висновку Великої Палати Верховного Суду є тією обставиною, яка підпадає під «інші випадки заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір», передбачені ч. 1 ст. 55 ЦПК України, а тому просить суд залучити ОСОБА_4 позивачем в даній справі, як процесуального правонаступника ОСОБА_1 , який є боржником у вказаному виконавчому провадженні.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Мазур О.С. просила залишити позовну заяву без розгляду, підтримавши вимоги клопотання, поданого нею через систему Електронний Суд 25.11.2025, а також скасувати застосовані судом заходи забезпечення позову. В обґрунтування клопотання зазначила, що на обґрунтування свого звернення до суду позивач посилається в позовній заяві на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 08.06.2022 року у справі №2-591/11, відповідно до якої спір про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, є спором між боржником і іншими співвласниками майна. Після відкриття провадження за позовною заявою виконавця про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, боржник набуває статусу позивача. Таким чином, після відкриття провадження у справі саме боржник набув статусу позивача у справі. Разом з тим, відповідно до постанови від 10 вересня 2025 року у справі №367/252/24 Велика Палата Верховного Суду хоча й погоджується зі своїм висновком, сформульованим у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11, про те, що виконавець вправі звертатися до суду з позовом про визначення частки боржника у спільному майні та оспорення фраудаторного правочину, проте з мотивів, викладених у цій постанові, висновує, що такий позов пред`являється виконавцем саме в інтересах стягувача у виконавчому провадженні. Зазначає, що у вказаній постанові Верховний Суд також вказав, що пред`явлення виконавцем позову в інтересах боржника має наслідком або повернення позовної заяви заявникові на підставі пункту 4 частини четвертої статті 185 ЦПК України, або (якщо провадження вже відкрите) залишення її без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного просить залишити позовну заяву без розгляду, скасувати заходи забезпечення позову.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Сивова Я.В. просила позовну заяву залишити без розгляду з огляду на наявність відповідних правових висновків Верховного Суду.

В підготовчому засіданні представник боржника ОСОБА_1 адвокат Серьожечкін О.В. просив позовну заяву залишити без розгляду з огляду на наявність відповідних правових висновків Верховного Суду.

Представник третьої особи ОСОБА_4 адвокат Краско Ю.М. в підготовчому засіданні проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечував з посиланням на те, що позивач в даній справі звернулась до суду не в інтересах ані боржника ОСОБА_1 , ані стягувача ОСОБА_4 , а самостійно, а отже суд в межах проведення підготовчого провадження має остаточно визначити склад учасників процесу, залучивши третю особу ОСОБА_4 (стягувача) до участі у справі в якості позивача.

Також адвокат підтримав клопотання позивача та звернувся до суду з клопотанням, згідно якого просив залучити ОСОБА_4 , яка є стягувачем у зведеному виконавчому провадженні № 67918477 в якості позивача в даній справі як процесуального правонаступника ОСОБА_1 , який є боржником у вказаному виконавчому провадженні.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Як встановлено судом приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Білецька Крістіна Олександрівна звернулась до Дніпровського районного суду з позовом, сформованим в системі «Електронний суд», до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , боржник: ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача, визначення частки боржника у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною та просила: 1. Визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу № 3245/2025/5252478 від 03.04.2025 року, а саме транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , який укладено між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ; 2. Скасувати державну реєстрацію транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ; 3. Відновити становище, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача шляхом повернення транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 у власність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ; 4. Визначити частку боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , у розмірі 1/2 частини транспортного засобу RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 .

Звертаючись з вказаним позовом в обґрунтування права на звернення до суду з позовними вимогами в інтересах третіх осіб приватний виконавець посилалась на правовий висновок, сформований Великою Палати Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 року у справі № 2-591/11, яким уточнено позицію, викладену у постанові від 06.10.2020 у справі № 2-24/494-2009 щодо застосування статті 443 ЦПК України (статті 335 ГПК України) та сформовано позицію щодо процесуальної форми звернення державного (приватного) виконавця за вирішенням питання про визначення частки майна боржника у спільному майні та зазначено наступне: «57. Виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний. Водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким позовом в порядку позовного провадження. 58. В аспекті гарантування на конституційному рівні права кожного на судовий захист та забезпечення державою виконання судового рішення відсутність у виконавця окремо визначеного повноваження звертатися до суду із позовною заявою про оспорення фраудаторного правочину, вчиненого боржником на шкоду кредитору, не повинна перешкоджати реалізації права цього кредитора на виконання судового рішення. 59. Покладення тягаря щодо повернення майна боржника (спонукання до оспорення фраудаторного правочину, тобто ініціювання наступних судових процесів) на кредитора, який уже виграв попередній судовий процес щодо стягнення суми боргу і правомірно очікує від Держави вчинення усіх можливих дій на забезпечення виконання судового рішення компетентними органами, нівелює сутність конституційного права кредитора на судовий захист та суперечить положенням статей 3, 8, частин першої, другої статті 55, частин першої, другої статті 129-1 Конституції України. 60. Обов`язок ініціювання будь-якого наступного судового процесу з метою виконання попереднього судового рішення Законом України «Про виконавче провадження» покладено на компетентні органи, уповноважені Державою на забезпечення виконання судових рішень, а не на кредитора, який правомірно очікує від Держави належного виконання остаточного судового рішення про стягнення боргу. 61. Повноваження виконавця на звернення з позовною заявою про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, в порядку позовного провадження є повноваженням звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга статті 4, частина четверта статті 42 ЦПК України), в тому числі за позовом про визнання недійсним правочину щодо майна боржника, який призвів до неможливості задовольнити вимоги стягувача за рахунок такого майна (оспорення фраудаторного правочину). 62. Спір про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, є спором між боржником і іншими співвласниками майна. Після відкриття провадження за позовною заявою виконавця про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, боржник набуває статусу позивача (абзац перший частини п`ятої статті 56 ЦПК України). 63. Оскільки виконавець може звертатися з позовною заявою про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від волі боржника чи навіть всупереч такій волі, та враховуючи, що процесуальний кодекс не містить вичерпного регулювання участі виконавця у позовному провадженні, підлягають застосуванню правила частин третьої, четвертої статті 57 ЦПК України: зменшення розміру позовних вимог, зміна предмета або підстави позову, укладення мирової угоди, відмова від апеляційної або касаційної скарги, заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими або виключними обставинами можлива лише за письмовою згодою виконавця; якщо боржник не підтримує заявлених позовних вимог, то це не є підставою для залишення подання без розгляду; відмова боржника від позову, подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє виконавця права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті».

Таким чином, при зверненні з позовом до суду приватний виконавець посиланням на правову позицію Верховного Суду обґрунтувала право на звернення до суд з такими позовними вимогами.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Запоріжжя від 23.07.2025 відкрито провадження у справі, а отже в силу правових висновків Верховного Суду, сформованих у постанові від 08.06.2022 року у справі № 2-591/11 боржник ОСОБА_1 набув статусу позивача.

25 жовтня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №607/24378/21, провадження №61-5246св22 досліджував питання щодо визначення належного позивача.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та звичайний розлад і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Суд розглядаючи справу, повинен вирішити питання про правильність визначення процесуальної правосуб`єктності сторін, зокрема, що позивач дійсно є суб`єктом тих прав, законних інтересів юридичних обов`язків, які становлять зміст спірних правовідносин із приводити це повинен ухвалити судове рішення.

Нормами ЦПК України не передбачено можливості заміни позивача чи залучення особи як співпозивача.

Якщо позов пред`явила особа, якій не належить право вимоги, суд повинен відкрити провадження, встановити дійсні обставини і, переконавшись у тому, що вимоги пред`явлено неналежним позивачем, відмовити йому у задоволенні позову.

Подібні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 року у справі №910/1064718, від 08.10.2019 року у справі №916/2084/17.

Відповідно до частини першої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Всупереч вимогам ст. 51 ЦПК України приватним виконавцем не було подано належної заяви про залучення в якості співвідповідача божника ОСОБА_1 . Більш того, суд звертає увагу, що приватний виконавець взагалі обмежилась усним клопотанням, в якому фактично просила здійснити зміну статусу третьої особи ОСОБА_4 на позивача, чим змінити позовні вимоги.

При цьому, посилання на вимоги статті 55 ЦПК України суд вважає неспроможними, адже згідно вимог вказаної статті у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року в справі № 2-7763/10 (провадження № 14-197цс21) зроблено висновок, що «процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони в матеріальному правовідношенні її правонаступником). Процесуальне правонаступництво передбачене статтею 55 ЦПК України. Це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. У зв`язку із цим для вирішення судом питання щодо процесуальної заміни сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Матеріальне правонаступництво реалізується в межах процесуального правонаступництва виключно за правилами останнього».

Отже, процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Разом з тим, у вказаних правовідносинах вибуття будь-кого з осіб не відбулось, а отже відсутні підстави для застосування інститут процесуального правонаступництва.

Таким чином, клопотання приватного виконавця до задоволення не підлягає.

Щодо клопотання представника третьої особи, суд зауважує, що відповідно до вимог ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Разом з тим, від третьої особи відповідних заяв не надходило, при цьому, судом вже встановлено відсутність підстав для застосування інституту процесуального правонаступництва, а отже відсутні підстави для задоволення клопотання представника третьої особи.

При цьому, відповідно до пунктів 161, 162 (ВИСНОВКИ ЩОДО ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА) Постанови Великої Палати Верховного Суду від 10.09.2025 у справі № 367/252/24, Суд дійшов висновку що «діяльність виконавця обумовлюється необхідністю підтримання принципів законності і верховенства права, а не інтересом конкретного учасника виконавчого провадження. Забезпечення найбільш сприятливої ситуації для досягнення виконання судового рішення відповідає не лише інтересам суспільства, яке, безумовно, зацікавлене в підтриманні правопорядку в державі, а й майновим чи немайновим інтересам стягувача у виконавчому провадженні. Тому виконавець вправі звернутися до суду з позовами про визначення частки боржника у спільному майні та про оспорення фраудаторного правочину саме в інтересах стягувача (а не боржника) у виконавчому провадженні.

Пред`явлення виконавцем позову в інтересах боржника має наслідком або повернення позовної заяви заявникові на підставі пункту 4 частини четвертої статті 185 ЦПК України, або (якщо провадження вже відкрите) залишення її без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 цього Кодексу».

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини та висновки Великої палати Верховного суду України, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовна заява приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни підлягає залишенню без розгляду.

Вирішуючи клопотання представника відповідача в частині скасування заходів забезпечення позову, суд виходить з такого.

Ухвалою суду від 24.07.2025 задоволено частково заяву представника третьої особи ОСОБА_4 ОСОБА_5 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , боржник: ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача, визначення частки боржника у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною. Забезпечено позов шляхом накладення арешту на транспортний засіб RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , право власності на який зареєстроване за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ; забезпечено позов шляхом заборони ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , володіти, розпоряджатися транспортним засобом RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , а також вчиняти будь-які дії щодо вказаного транспортного засобу, в тому числі, але не виключно щодо передачі у володіння та користування третім особам, відчуження будь-яким чином, передачі в забезпечення виконання зобов`язань та обтяження в будь-який спосіб; забезпечено позов шляхом заборони ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , володіти та користуватися транспортним засобом RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , право власності на який зареєстроване за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , а також вчиняти будь-які дії щодо вказаного транспортного засобу та виконувати щодо нього інші зобов`язання; забезпечено позов шляхом заборони ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , володіти та користуватися транспортним засобом RENAULT MEGANE 1461, 2016 року випуску, червоного кольору, номер кузова: НОМЕР_1 , номер двигуна: НОМЕР_2 , державний номерний знак: НОМЕР_3 , право власності на який зареєстроване за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , а також вчиняти будь-які дії щодо вказаного транспортного засобу та виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до вимог ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

З урахуванням висновків суду про необхідність залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою від 24.07.2025.

Керуючись ст.ст. ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни про зміну статусу третьої особи ОСОБА_4 у справі та залучення ОСОБА_4 в якості позивача в даній справі, як процесуального правонаступника ОСОБА_1 , - відмовити.

У задоволенні клопотання представника третьої особи ОСОБА_4 адвоката Краско Ю.М. про залучення ОСОБА_4 в якості позивача як процесуального правонаступника ОСОБА_1 відмовити.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Мазур О.С. задовольнити.

Позовну заяву Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Білецької Крістіни Олександрівни до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , боржник: ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, відновлення становища, яке існувало до порушення прав та інтересів стягувача, визначення частки боржника у майні, яким він володіє спільно зі своєю дружиною - залишити без розгляду.

Роз`яснити приватному виконавцю виконавчого округу Запорізької області Білецькій Крістіні Олександрівні право звернутись до суду із позовом в інтересах ОСОБА_4 .

Після набрання цією ухвалою законної сили скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Дніпровського районного суду міста Запоріжжя від 24.07.2025 у справі 334/5776/25 (провадження 2-з/334/42/25).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: Коломаренко К. А.