справа № 753/3636/20
головуючий у суді І інстанції Лужецька О.Р.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 листопада 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Жабен Любові Іванівни на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2025 року

за заявою адвоката Сергієнко Ніни Олександрівни, в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки у рішенні Дарницького районного суду міста Києва від 15 липня 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15 липня 2020 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 02 лютого 2008 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів міста Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис №74 - розірвано.

У травні 2025 року представник ОСОБА_2 - адвокат Сергієнко Н.О. звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про виправлення описки у вказаному рішенні суду.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2025 року задоволено заяву адвоката Сергієнко Н.О., в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки.

Виправлено описку, допущену в мотивувальній частині рішення Дарницького районного суду міста Києва від 15 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та виключено з мотивувальної частини рішення наступне: «Судом встановлено, що спору про поділ майна на даний час не існує».

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Жабен Л.І. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2025 року та направити справу для розгляду до Дарницького районного суду міста Києва.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції під виглядом виправлення описки фактично виключив з мотивувальної частини факти, які з`ясовувалися у судовому засіданні у сторін при розгляді справи про розірвання шлюбу.

Від представника ОСОБА_2 - адвоката Сергієнко Н.О. надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволенні, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Відзив обґрунтовано тим, що у судовому засіданні 15 липня 2020 року у справі №753/3636/20 про розірвання шлюбу не з`ясовувалося питання про поділ майна або існування спору про поділ майна подружжя. Аудіозапис судового засідання 15 липня 2020 року додається та представник відповідача наполягає на його дослідженні.

За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги наухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Згідно з частиною 1 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, у постанові від 14 січня 2019 року у справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Тобто виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Зі змісту поданої представником ОСОБА_2 - адвокатом Сергієнко Н.О. заяви про виправлення описки вбачається, що, на її думку, в мотивувальній частині рішення суду допущено описку та помилково зазначено про те, що судом встановлено, що спору про поділ майна на даний час не існує.

Апеляційний суд, оцінивши доводи вказаної заяви, вважає що доводи заявника фактично зводяться до незгоди із судовим рішенням у частині встановлених судом першої інстанції про відсутність між сторонами спору про поділ майна станом на час розгляду справи про розірвання шлюбу, а виправлення описки у заявлений спосіб фактично призведе до зміни змісту судового рішення, що є неприпустимим.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для виправленні описки у рішенні суду, а тому ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2025 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Жабен Любові Іванівни задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2025 року скасувати з ухваленням нового судового рішення.

Відмовити у задоволенні заяви адвоката Сергієнко Ніни Олександрівни, в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описки у рішенні Дарницького районного суду міста Києва від 15 липня 2020 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська