Справа № 505/2747/22
Провадження № 2/505/672/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.10.2025 місто Подільськ

Подільський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Івінського О.О.

секретаря судового засідання Мароли К.В.,

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Осокіна С.Ю.

представника Подільської міської ради Подільського району Одеської області Селіфанової І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у м. Подільську Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Подільської міської ради Подільського району Одеської області про визнання протиправним та скасування розпорядження про притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Осокін С.Ю., який діє на підставі договору про надання правової допомоги № б/н від 18 серпня 2022 року, 07 вересня 2022 року звернулись до суду з позовом до Подільської міської ради Подільського району Одеської області та просять визнати розпорядження Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13 липня 2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора КО «Благоустрій» ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та позбавлення премії протиправним та скасувати його. Стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати у тому числі і на правничу допомогу.

Обґрунтовуючи свої вимоги тим, що відповідно до контракту від 04.01.2022, який укладений між ним та Подільським міським головою Івановим А.П., позивач з 01.01.2022 призначений на посаду директора комунальної організації «Благоустрій» на термін до 31.12.2023. Розпорядженням Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13 липня 2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора КО «Благоустрій» ОСОБА_1 його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оголошено догану та позбавлено премії. Вважає дане розпорядження протиправним, та таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесено всупереч вимог статей 147 та 149 КУпАП. Так, порушень трудової дисципліни позивач не допускав, перед виданням цього розпорядження відповідач не пропонував позивачу надати пояснення, посадові обов`язки позивач виконував сумлінно. Зі змісту розпорядження незрозуміло в чому полягає порушення позивачем трудової дисципліни і який дисциплінарний проступок він скоїв. Таким чином, позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Позивач та його представник адвокат Осокін С.Ю. у судовому засіданні на позовних вимогах наполягали та просили їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Селіфанова І.П. у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала повністю з мотивів зазначених у відзиві на позов. Також заперечувала проти можливих заявлених витрат стороною позивача на правничу допомогу в орієнтовному розмірі 20 000,00 грн.

Дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, 04 січня 2022 року позивач з Подільським міським головою був укладений контракт терміном з 01.01.2022 по 31.12.2023.

Відповідно до протоколів апаратної наради від 10.05.2022, від 23.05.2022, від 13.06.2022, від 20.06.2022, від 04.07.2022, та від 13.07.2022, наголошувалося про необхідність налагодження роботи трекерів з фірмою «Навітрек».

Згідно з розпорядженням Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 133 від 21.06.2022 «Про створення комісії для проведення закупівлі, встановлення, використання трекерів та використання паливно-мастильних матеріалів КО «Благоустрій». Комісії доручено здійснити перевірку використання трекерів та використання паливно-мастильних матеріалів КО «Благоустрій».

Відповідно до довідки від 06 липня 2022 року в ході перевірки було встановлено бездіяльність з боку керівництва КО «Благоустрій» щодо налагодження роботи навігаційного обладнання, з метою чіткого контролю використання ПММ на підприємстві, неефективне використання бюджетних коштів на придбання та обслуговування трекерів.

Розпорядженням Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13 липня 2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора КО «Благоустрій» ОСОБА_1 за невиконання неодноразових доручень керівництва щодо налагодження безперебійної та об`єктивної роботи приладів обліку руху комунального транспорту (трекерів) та порушень умов контракту від 04.01.2022, беручи до уваги довідку комісії від 06.07.2022, пояснення ОСОБА_1 , відповідно до ст. 147-149 КЗпП України, керуючись ч. 2, п.п. 20 ч. 4 ст. 42 ЗУ «Про місцеве врядування в Україні» притягнуто до дисциплінарної відповідальності директора комунальної організації «Благоустрій» ОСОБА_1 - оголошено догани та позбавлено премії.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу (ст. 140 КЗпП України).

Як вбачається з розпорядження Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13 липня 2022 року позивача директора КО «Благоустрій» Мельника Петра Єфимовича до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та позбавлення премії протиправним та скасувати його.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догану.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняти на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Статтею 233 КЗпП України передбачена можливість працівника звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку).

Підставою застосування дисциплінарного стягнення є вчинення працівником протиправного, винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

У розпорядженні про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Як вбачається з розпорядження № 161 від 13 липня 2022 року в ньому вказано, що за невиконання неодноразових доручень керівництва щодо налагодження безперебійної та об`єктивної роботи приладів обліку руху комунального транспорту (трекерів) та порушень умов контракту від 04.01.2022, беручи до уваги довідку комісії від 06.07.2022, пояснення ОСОБА_1 , відповідно до ст. 147-149 КЗпП України, керуючись ч. 2, п.п. 20 ч. 4 ст. 42 ЗУ «Про місцеве врядування в Україні» притягнуто до дисциплінарної відповідальності директора комунальної організації «Благоустрій» ОСОБА_1 - оголошено догани та позбавлено премії.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку (зокрема, в постанові від 07.06.2023 у справі № 705/985/22).

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147- 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Факт вчинення дисциплінарного проступку має бути належним чином зафіксований за допомогою актів, довідок, доповідних записок тощо.

З аналізу норм трудового права, що регулює дані правовідносини, зокрема порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід дійти висновку, що для правомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника і які прямо випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку та пов`язані з ним, та прямо на нього покладені; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків як проступок має бути винним і не пов`язаним з поважними причинами; для накладення дисциплінарного стягнення має бути встановлена подія (проступок) і обов`язково вина працівника, і дані обставини (подія і склад порушення) мають бути доведені саме роботодавцем, є неприпустимим перекладення на працівника обов`язку по доказуванню своєї невинуватості. Щодо процедури застосування дисциплінарного стягнення працівнику має бути надана можливість дати письмові пояснення; для надання пояснень працівник повинен знати конкретно за який проступок він притягається до дисциплінарної відповідальності.

У постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі № 461/8132/17 також сформульовано висновок щодо застосування норм права, з якого вбачається, що у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким неможна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 02 червня 2021 року у справі № 428/6597/19 вказав на те, що обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо.

Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.02.2021 року у справі № 359/3716/18 визначено, що фактичним моментом виявлення проступку є його фіксація у відповідному документі про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

В силу ст. 6 ЦПК України суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак.

Застосовуючи принцип диспозитивності, закріплений у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до усталеної судової практики при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо (пункт 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 грудня 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»).

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Крім того, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як за матеріалами справи, так і в ході розгляду справи, не встановлено, що відповідачем виконано належним чином обов`язок з надання доказів наявності фактів винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Суд зауважує, що оскільки оспорюване розпорядження не містить чітких формулювань суті та обставин допущеного проступку, відсутні докази вини позивача та наявності причинного зв`язку між діями і неналежним виконанням покладених на позивача посадових обов`язків, тому не можна дійти до однозначних висновків про доведення вини позивача і накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Отже, позивача було безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а тому його вимоги про визнання протиправним та скасувати розпорядження Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13 липня 2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності, є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Інші наведені відповідачем доводи в обґрунтування своєї позиції не спростовують наведених висновків суду. Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір сплачений при подачі позову до суду у сумі 992,40 грн.

Щодо витрат на правову допомогу.

Відповідно до частин першої, пункту 1 частини третьої статті 133 та частин першої - третьої статті 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача.

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу представником позивача адвокатом Осокіним С.Ю. було надано договір від 18 серпня 2022 року про надання правової допомоги, квитанція б/н від 05 вересня 2022 року про прийняття від ОСОБА_1 гонорару у розмірі 6750,00 грн.

З огляду на зазначене, беручи до уваги складність справи, обсяг матеріалів у справі, складність їх збору та отримання представником позивача, кількість підготовлених процесуальних документів, кількість засідань, тривалість розгляду справи судом, суд прийшов до висновку про задоволення вимоги представника позивача щодо судових витрат, а саме у розмірі 6750,00 грн.

На підставі ст.ст. 147-149 КЗпП України та керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати розпорядження Подільського міського голови Подільського району Одеської області № 161 від 13.07.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності директора комунальної організації «Благоустрій» Мельника Петра Єфимовича у вигляді оголошення догани та позбавлення премії - протиправним та скасувати його.

Стягнути з Подільської міської ради Подільського району Одеської області (місцезнаходження: 66302, Одеська область, м. Подільськ, проспект Шевченка, 2, ) на користь позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , витрати по сплаті судового збору в розмірі 992,40 грн. та понесені витрати на правничу допомогу в розмірі 6 750,00 грн.

В іншому відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Повний текст судового рішення складений 05 листопада 2025 року.

Суддя О.О. Івінський