У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

25 листопада 2025 року суддя Подільського районного суду міста Києва Войтенко Т.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабич Олена Миколаївна про визнання права власності на квартиру та виключення її зі спадкової маси,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась із зазначеним позовом до суду.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Справа підсудна Подільському районному суду м. Києва.

Підстав, передбачених ст.185 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, її повернення, а також для відмови у відкритті провадження у справі згідно ст. 186 ЦПК України, не вбачається.

Враховуючи положення статті 19 та частини третьої статті 274 ЦПК України, вбачається необхідність проведення підготовчого судового засідання у справі та виконання вимог ст. 197 ЦПК України.

За таких обставин, дану справу слід призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Одночасно із подання позову позивачем подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить із наступного.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з роз`ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наведеними у п. 29 постанови Пленуму №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Крім того, як роз`яснено у п.1 вказаної постанови, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку. Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

При вирішенні клопотання судом також приймається до уваги рішення ЄСПЛ від 26.07.2005 у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», у яких ЄСПЛ зазначив, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану.

Згідно з п.п.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлена у розмірі

1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем пред`явлено позовні вимоги до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру та виключення її зі спадкової маси.

Таким чином, враховуючи те, що позовні вимоги є вимогами майнового характеру, при зверненні із даним позовом до суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на дату подання позовної заяви становить 15 140,00 грн.

Як вбачається із доданої до позовної заяви довідки про доходи №5814 9788 5981 2478 від 19.11.2025, ОСОБА_1 у період з 01.12.2024 по 30.11.2025 було нараховано пенсію за віком в загальному розмірі 42 237,00 грн.

Отже, розмір судового збору, який підлягає до сплати позивачем при зверненні до суду із даним позовом, значно перевищує її дохід і буде надмірним фінансовим тягарем для неї.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача та звільнити її від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175 - 177, 187 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабич Олена Миколаївна про визнання права власності на квартиру та виключення її зі спадкової маси.

Розгляд справи провести за правилами загального позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити підготовче засідання для розгляду справи на 08 січня 2026 року о 13-00 год. у приміщенні Подільського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 311, під головуванням судді Войтенко Т.В.

Викликати у судове засідання учасників справи.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Копії ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, а відповідачу та третій особі, крім того - копію позовної заяви та додані до неї документи.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/sud2607.

СуддяТ. В. Войтенко