Справа № 357/8874/25
Провадження № 6/357/213/25
У Х В А Л А

іменем України

21 листопада 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Кича М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: (позивач) Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» про відстрочення виконання рішення суду,

В С Т А Н О В И В :

10 листопада 2025 року ОСОБА_1 звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про відстрочення виконання рішення суду, заінтересована особа: (позивач) Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал».

В обґрунтування заяви зазначив, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2025 року було стягнуто з неї на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» заборгованість за Договором № 3933/837 від 28.08.2023 у розмірі 30 398,65 гривень, за Договором № 7104910 від 25.09.2023 у розмірі 7 342,95 гривень, судовий збір у розмірі 2 173,86 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 гривень, загалом 43 915,46 гривень (сорок три тисячі дев`ятсот п`ятнадцять гривень сорок шість копійок).

Згідно з довідкою про доходи № 443429 за період з 01.10.2024 по 30.09.2025 загальна сума пенсії ОСОБА_1 становить 28 332 гривень.

14.06.2024 рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області було видано судовий наказ про стягнення з неї на користь КП БМР «Білоцерківтепломережа» заборгованості з централізованого опалення та абонентського обслуговування, що становить загальну суму 20 140,48 гривень.

20.02.2025 старшим державним виконавцем Білоцерківського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Міністерства юстиції ( м. Київ ) було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та тією ж датою винесено постанову про арешт її коштів.

Крім того, у неї на утриманні перебуває неповнолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, можливо дійти до висновку про те, що описані вище обставини можуть бути використані на її користь щодо відстрочення виконання рішення, а тому варто врахувати той факт, що вона має низький дохід, має на утриманні неповнолітнього сина, має ще борги за комунальні послуги, тому їх можна оцінювати як особливі обставини в розумінні ст. 435 ЦПК України і відстрочити виконання судового рішення на один рік, як це передбачено ч.5 ст. 435 ЦПК України, що не шкодитиме меті дієвого та вчасного виконання рішення суду.

Вона не відмовляється від обов`язку сплачувати заборгованість за рішеннями суду, однак її матеріальний стан не дозволяє повною мірою розрахуватися з кредиторами належним чином.

Просила суд винести ухвалу, якою клопотання ОСОБА_1 задовольнити, відстрочити виконання рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2025 року у цивільній справі № 357/8874/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Договором № 3933/837 від 28.08.2023 у розмірі 30 398,65 гривень, за Договором № 7104910 від 25.09.2023 у розмірі 7 342,95 гривень, судовий збір у розмірі 2 173,86 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 гривень, загалом 43 915,46 гривень (сорок три тисячі дев`ятсот п`ятнадцять гривень сорок шість копійок ) на дванадцять місяців з дня ухвалення вказаного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява булла зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10 листопада 2025 року головуючим суддею по справі буловизначено суддю Орєхов О.І. та отримано останнім для розгляду 11.11.2025.

Відповідно до ч. 2ст. 435 ЦПК України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Ухвалою судді від 12.11.2025 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 ,заінтересована особа: (позивач) Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» про відстрочення виконання рішення суду та призначено судовий розгляд заяви на 21.11.2025.

На адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» не надходило заперечень, пояснень стосовно заяви ОСОБА_1 щодо відстрочення виконання рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2025 року, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» заборгованість за Договором № 3933/837 від 28.08.2023 у розмірі 30 398,65 гривень, за Договором № 7104910 від 25.09.2023 у розмірі 7 342,95 гривень, судовий збір у розмірі 2 173,86 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 гривень, загалом 43 915,46 гривень.

У судове засідання учасники справи не з`явились.

Заявник ОСОБА_1 звертаючись до суду з заявою про відстрочку виконання рішення суду, просила розглядати у її відсутність.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» про дату, час та місце розгляду справи повідомлялось належним чином, у відповідності дост.128 ЦПК України, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою про доставку електронного документу до електронного кабінету відповідного учасника справи.

Відповідно до частин 6,7 ст.14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (ч.8 п. 2,4ст. 128 ЦПК України).

Зважаючи на наявність у матеріалах справи даних про вжиття судом заходів щодо належного повідомлення учасника процесу (ТОВ ФК Фінтраст Капітал»), з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд вважає, за можливе проводити розгляд справи у відсутності осіб, які не з`явилися у судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи не з`явилися в судове засіданні, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву про відстрочення виконання рішення суду з додатками, матеріали справи, приходить до наступного.

За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання (ч.1 ст. 435 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення,суд також враховує: 1)ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи -тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Так, рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2025 року було стягнуто з неї на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» заборгованість за Договором № 3933/837 від 28.08.2023 у розмірі 30 398,65 гривень, за Договором № 7104910 від 25.09.2023 у розмірі 7 342,95 гривень, судовий збір у розмірі 2 173,86 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 гривень, загалом 43 915,46 гривень (сорок три тисячі дев`ятсот п`ятнадцять гривень сорок шість копійок).

Вказане судове рішення не оскаржувалося сторонами та набрало законної сили.

Стаття 129-1 Конституції Українивизначає, що судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість рішень суду (пункт 9 частини 3статті 129 Конституції України).

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбаченостаттею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (ч.1 ст. 18 ЦПК України).

Конституційний принцип обов`язковості виконання рішення суду реалізується зокрема на стадії виконавчого провадження, яке являється завершальною стадією судового провадження, спрямованою на реальне поновлення порушених прав.

Відповідно достатті 33 Закону України «Про виконавче провадження»,за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Виконання судового рішення, відповідно до змістурішення Конституційного Суду України № 5-рп/2013 від 26 червня 2013 рокуу справі № 1-7/2013, є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави; невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд справи судом.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 10Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Отже, відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення наявність яких робить його виконання неможливим, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Аналіз змісту наведених конституційних положень та законодавчих норм в їх сукупності дає підстави для висновку, що відстрочення або розстрочення виконання рішення суду можливе лише за наявності виняткових обставин, що роблять виконання рішення суду неможливим або значно утрудненим у певний період часу, доведених належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Такої позиції дотримуєтьсяВерховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018 (провадження № 61-40258ав18).

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Згідно правовоїпозиції,викладеної упостанові від02.10.2024року ВерховнийСуд уцивільній справі№914/1663/23, відстрочення виконання судового рішення є правом, а не обов`язком суду (судова дискреція або "суддівський розсуд"), яке реалізується виключно у виняткових випадках за наявності підстав, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, та доказів, що підтверджують наявність таких підстав. При вирішенні питання про відстрочку виконання судового рішення враховуються, зокрема, матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення.

Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 5 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Так, в підтвердження викладеним обставинам в заяві про відстрочення виконання рішення суду з боку заявника ОСОБА_1 додано до заяви документи.

Згідно з довідкою про доходи № 443429 за період з 01.10.2024 по 30.09.2025, видана пенсіонеру ОСОБА_1 , яка перебуває на обліку в Білоцерківському об`єднаному управління ПФУ в Київській області і отримує пенсію за вислугу років, загальна сума пенсії останньої склала 28 332 гривень.

В зазначеній довідці про доходи зазначено, що розмір пенсії ( щомісячно ) за вищевказаний період складає в сумі 2 361 гривень.

14.06.2024 рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області було видано судовий наказ про стягнення з неї на користь КП БМР «Білоцерківтепломережа» заборгованості з централізованого опалення та абонентського обслуговування, що становить загальну суму 20 140,48 гривень.

20.02.2025 старшим державним виконавцем Білоцерківського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Міністерства юстиції ( м. Київ ) Бобриковою Оксаною Вікторівною на підставі судового наказу, виданого Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 26.08.2024 було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованість в сумі 20 443,79 грн на користь КП БМР «Білоцерківтепломережа» ( ВП № 77257860 ).

20.02.2025 старшим державним виконавцем Білоцерківського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Міністерства юстиції ( м. Київ )Бобриковою Оксаною Вікторівною було винесено постанову про арешт коштів боржника.

Крім того, заявником ОСОБА_1 додано свідоцтво про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В зазначеній вище заяві про відстрочку виконання судового рішення, ОСОБА_1 зазначає, що неповнолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуває у неї на утриманні.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 916/190/18, відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

Суд приходить до переконання, що сам факт звернення ОСОБА_1 з даною заявою до суду вказує на те, що остання не ігнорує наявних у неї зобов`язань, а лише клопоче про те, щоб відстрочити виконання судового рішення, через скрутне матеріальне становище.

Крім того, враховано судом і та обставина, що за судовим рішенням від 22.09.2025 з останньої було стягнуто заборгованість на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» в розмірі, що визнавалася заявником.

Зазначене в сукупності свідчить про те, що ОСОБА_1 не відмовляється від обов`язку сплачувати заборгованість, про що також зазначене у заяві про відстрочення виконання рішення суду.

За переконанням суду, обставини на які посилається заявниця ( низький дохід, борги за комунальні послуги, які стягнуті судовим рішенням, відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на кошти боржника), являються обставинами які належним чином доводять та обґрунтовують скрутне матеріальне становище боржника. Зазначені обставини підтверджені доказами долученими до заяви, які досліджені судом безпосередньо.

Суд також виходить з того, що положення ч. 4 ст. 435 ЦПК України не містять виключного переліку підстав для відстрочення виконання судового рішення та наділяють суд відповідними дискреційними повноваженнями при вирішенні справи.

Отже, суд відзначає, що подача даної заяви, визнання заявницею боргу, за переконанням суду, свідчать про її намагання вжити дієвих заходів для погашення заборгованості із застосуванням передбаченої процесуальним законом процедури. Такі дії не містять ознак зловживання процесуальними правами та передбачені на стадії виконання судового рішення відповідними положеннями ЦПК України.

З огляду на наведене, враховуючи майновий стан боржника (доходи), наявність іншого судового рішення про стягнення заборгованості, відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на кошти боржника, намір та бажання виконати рішення суду, суд приходить до висновку про наявність об`єктивних обставин, що ускладнюють виконання рішення суду, а отже про доведеність та наявність законних підстав для відстрочення його виконання.

Водночас суд наголошує на тому, що відстрочення виконання рішення жодним чином не зменшує суму грошових коштів, яка має бути сплачена відповідачем на виконання рішення, натомість таке відстрочення забезпечить реальне виконання останньою цього рішення без накопичення боргів, тобто дозволить досягти мети виконання судового рішення з дотриманням балансу інтересів обох сторін (співмірності негативних наслідків для боржника з інтересом кредитора), тим більше, що тривалість відповідного відстроченням для стягувача не є надмірною та підлягає визначенню з урахуванням дозволених процесуальним законом меж.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст.435 ЦПК України, розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 14, 76, 77, 81, 128, 247, 263, 353, 435 ЦПК України,суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: (позивач) Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» про відстрочення виконання рішення суду, - задовольнити.

Відстрочити виконання рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2025 року у цивільній справі № 357/8874/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Договором № 3933/837 від 28.08.2023 у розмірі 30 398,65 гривень, за Договором № 7104910 від 25.09.2023 у розмірі 7 342,95 гривень, судовий збір у розмірі 2 173,86 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4000,00 гривень, загалом 43 915,46 гривень (сорок три тисячі дев`ятсот п`ятнадцять гривень сорок шість копійок ) на дванадцять місяців з дня ухвалення вказаного судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 21 листопада 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов