Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2723/25
Провадження № 2/376/1563/2025
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

20 листопада 2025 року Сквирський районний суд Київської області складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.,

за участі секретаря судових засідань Гіптенко Є.О.,

представника позивачів Патківської О.В.,

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Сквира цивільну справу за позовомОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

Представник позивачів, адвокат Патківська О.В. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою судді від 12.09.2025 р. позовну заяву залишено без руху та надано строк п?ять днів з моменту отримання ухвали для усунення недоліків.

19.09.2025 р. представник позивачів подала додаткові пояснення на виконання вимог ухвали від 12.09.2025 р..

23.09.2025 р. представник позивачів подала до суду уточнену позовну заяву.

23.09.2025 року здійснено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області з метою уточнення місця реєстрації відповідача.

24.10.2025 року на адресу суду надійшла відповідь на вказаний запит.

Ухвалою суду від 04.11.2025 р. провадження по даній справі відкрито в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 20.11.2025 р. на 10:00 год..

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що позивачі та їх представник у позовній заяві зазначили не усіх спадкоємців, оскільки у позові вказано, що земельна ділянка площею 3,1156 га, яка розташована на території Шапіївської сільської ради Білоцерківського району Київської області належала ОСОБА_4 , спадкоємцем якої був її син ОСОБА_5 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав. Однак матеріалами справи встановлено, що вказаної земельної ділянки на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , котрий успадкував цю частку після смерті ОСОБА_4 . У той же час представник позивачів у позовній заяві та матеріалах жодним чином не вказує та не зазначає про наявність даних обставин.

Таким чином судом встановлено, що провадження відкрите за позовною заявою, яка не відповідає положенням ст. 175 ЦПК України.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, спадкоємців та співвласників майна, які можуть входити в коло спадкоємців. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину за кожним із спадкодавців.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Приписами ч. 1 ст. 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Таким чином нормами ЦПК України визначено, що саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

У постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 (провадження № 61-9953св20) зазначено, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

При цьому, суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

У даній справі представник позивачів зазначила, що після смерті ОСОБА_4 земельну ділянку площею 3,1156 га, яка розташована на території Шапіївської сільської ради Білоцерківського району Київської області успадкував ОСОБА_5 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.

Разом з тим з долученої інформаційної довідки № 440689437 від 24.08.2025 р. вбачається, що частини земельної ділянки площею 3,1156 га, яка розташована на території Шапіївської сільської ради Білоцерківського району Київської області на праві власності належить ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про право на спадщину серія та номер: 1003, виданий 31.05.2019, видавник Сквирська районна державна нотаріальна контора.

Відповідно до копії Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з копією Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свідоцтво про право на спадщину на частину спірної земельної ділянки видано ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином суд позбавлений можливості без залучення до розгляду справи ОСОБА_6 встановити чи він є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 чи ОСОБА_5 ..

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину.

Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Таким чином, представнику позивачів слід уточнити коло учасників у справі, або ж належним чином обґрунтувати їх відсутність.

За такого, ураховуючи предмет спору, представнику позивачів слід надати суду інформацію що інших спадкоємців, належно визначити коло учасників справи, з урахуванням інтересів осіб на права та обов`язки яких може вплинути рішення суду, надавши належно оформлену позовну заяву з дотриманням вимог ст. 175, ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до частин 11-13 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки, після відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява у справі подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України її необхідно залишити без руху, а позивачам надати строк, що не перевищує 5 днів з дня вручення ухвали, для усунення зазначених недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Для усунення вказаних недоліків надати позивачам та їх представнику строк до п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, в іншому випадку позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Батовріна І.Г.