справа № 631/249/19
провадження № 2/631/115/25
У Х В А Л А

п р о о г о л о ш е н н я п е р е р в и у с у д о в о м у з а с і д а н н і

т а п о в т о р н е в и т р е б у в а н н я д о к а з і в

20 листопада 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Тиндика А. О.

розглянувши усно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу з єдиним унікальним № 631/249/19 (провадження № 2/631/115/25) за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 «Про стягнення заборгованості»,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває цивільна справа з єдиним унікальним № 631/249/19 (провадження № 2/631/115/25) за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 «Про стягнення заборгованості», що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання, призначене на 20.11.2025 року о 13 годині 30 хвилин в залі судових засідань № 1 приміщення суду, учасники справи не з`явились, про дату, час і місце цього засідання повідомлялись належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяви про відкладення судового засідання або розгляд справи за їх відсутності не надали , окрім представника відповідача адвоката Панасенка П. П., який звернувся до суду із клопотанням, зареєстрованим за вхідним № 7235/25-вх від 20.11.2025 року, з проханням провести судове засідання призначене на 20.11.2025 року о 13 годині 00 хвилин без участі відповідача та його представника, зауваживши про чергове невиконання ухвали суду про витребування доказів з боку позивача у справі.

Дійсно, ухвалою суду, постановленою 10.01.2024 року, у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» витребувано належним чином засвідчені копії документів, а саме: виписку по рахунку з детальним описом кожної операції (внесення коштів, зняття коштів тощо), з зазначенням суми заборгованості та строків її погашення по кредитному договору б/н від 03.04.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та АТ КБ «Приватбанк» 03.04.2012 року, за період з 03.04.2012 року по 11.03.2019 року.

Зазначена ухвала надіслана позивачу у процесуальний спосіб за вихідним № 631/249/19/190/2024, однак не виконана без поважних причин, незважаючи на неодноразові нагадування.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про проведення судового засідання або про його відкладення, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що судове засідання слід відкласти та повторно витребувати письмові докази з наступних підстав.

Так, 03.10.2019 року Нововодолазький районний суд Харківської області ухвалив заочне рішення у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/249/19 (провадження № 2/631/615/19) за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 «Про стягнення заборгованості».

Не погодившись з цим рішенням адвокат Панасенко П. П., який діє від імені та інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області, постановленою 31.10.2023 року, заяву адвоката Панасенка П. П., який діє від імені та інтересах ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Нововодолазького районного суду Харківської області, ухвалене 03.10.2019 року задоволено, заочне рішення скасовано, та справу призначено до розгляду по суті позовних вимог.

13.11.2023 року за вхідним № 6240/23-вх представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Панасенком П. П. подано клопотання про витребування доказів у відповідача - АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (юридична адреса: 49094, місто Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, будинок № 50), а саме: належним чином завірену виписку по рахунку з детальним описом кожної операції (внесення коштів, зняття коштів тощо), із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення по кредитному договору б/н від 03.04.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 03.04.2012 року, за період з 03.04.2012 року по 11.03.2019 року.

Вказане клопотання задоволено та відповідною ухвалою, постановленою Нововодолазьким районним судом Харківської області 10.01.2024 року, у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» витребувано належним чином засвідчені копії документів, а саме: виписку по рахунку з детальним описом кожної операції (внесення коштів, зняття коштів тощо), з зазначенням суми заборгованості та строків її погашення по кредитному договору б/н від 03.04.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 03.04.2012 року, за період з 03.04.2012 року по 11.03.2019 року.

Ухвалами суду, прийнятими 25.07.2025 року та 24.10.2025 року, нагадано позивачу про тривале невиконання судового рішення про витребування доказів, які залишені без уваги.

Наведені судові рішення оскарженню окремо від рішення суду не підлягають та набрали законної сили з моменту їх підписання.

Крім того, як обумовлено приписом частин 1 і 2 статті 18 Цивільного процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Види судових рішень визначені у частині 1 статті 258 вищевказаного кодексу, у пункті 1 якої зазначена ухвала.

Наведене свідчить про те, що за невиконання судового рішення у виді ухвали, зокрема, якою витребувані докази, винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Між тим, справа з єдиним унікальним № 631/249/19 (провадження № 2/631/115/25) за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 «Про стягнення заборгованості» розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до змісту пунктів 1, 2, 4, 6 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При цьому, такими учасниками в розумінні приписів частини 1 статті 42 та частини 1 статті 48 цього кодексу є сторони (позивач і відповідач) й треті особи.

Відтак, як чітко регламентовано вимогами частини 1 статі 44 цивільного процесуального кодифікованого закону учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Інакше мовлячи, учасники цивільного судочинства зобов`язані сумлінно користуватися належними їм процесуальними правами і добросовісно виконувати покладені на них процесуальні обов`язки.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків за правилом частини 3 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України суд застосовує до нього заходи процесуального примусу, передбачені цим кодексом.

Як роз`яснює частина 1 статті 143 зазначеного кодифікованого процесуального закону України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

За змістом частини 2 цієї ж статі такі заходи застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Видами заходів процесуального примусу з огляду на припис частини 1 статті 144 Цивільного процесуального кодексу України є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) привід;

5) штраф.

Суд застосовує вказані види заходів процесуального примусу, у кожному конкретному випадку виходячи із виваженості, розумності, процесуальної необхідності та відповідно до своїх дискреційних повноважень.

Так, згідно з положеннями абзацу 1 частини 1 статті 148 вищенаведеного цивільного процесуального кодифікованого закону суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною 9 статті 203 цього кодексу.

Крім того, під час здійснення судового контролю за виконанням судового рішення суд може стягнути в дохід державного бюджету з відповідача, боржника чи їх керівників (якщо відповідач, боржник є юридичною особою) штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до правила, передбаченого частиною 2 вказаної статті, у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника (частина 3 статті 148 Цивільного процесуального кодексу України).

Також, слід зауважити, що правилом частини 2 статті 144 цього кодексу закріплено те, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим кодексом.

Норми процесуального права, викладені у пунктах 3 - 5 частини 5 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснювати у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом, а також запобігати зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживати заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відтак, наведене свідчить про те, що суд доходить обгрунтованого переконання про необхідність повторно витребувати докази у позивача, а саме: виписку по рахунку з детальним описом кожної операції (внесення коштів, зняття коштів тощо), з зазначенням суми заборгованості та строків її погашення по кредитному договору б/н від 03.04.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 03.04.2012 року, за період з 03.04.2012 року по 11.03.2019 року,- та попередити відповідальну посадову особу АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про наслідки невиконання цієї ухвали суду.

Натомість, за правилом частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до частина 3 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України суд зобов`язаний повідомити про перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні під розписку, а тих, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі - в порядку, визначеному цим Кодексом.

Між тим, частинами 6 - 8 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобовязані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом пяти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За таких обставин, беручи до уваги той факт, що жоден з учасників справи до зали судових засідань не з`явився, витребувані судом документи не надійшли й суд повторно їх витребуває із роз`ясненням наслідків не надання їх у визначений чинним законодавством строк, тому у судовому засіданні із розгляду справи слід оголосити перерву в межах строку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України, повідомивши учасників справи про дату, час і місце нового судового засідання судовою повісткою про виклик, до якої й слід виконати ухвалу.

Постановляючи ухвалу, суд також вважає за необхідне зазначити, що пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади (на цей час Берестинський район та місто Берестин відповідно) та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» вищезазначеного Закону на законодавчому рівні унормовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до цього, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, воєнний стан на території України не припинений та не скасований, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), статтею 17, пунктом 6 частини 2 статті 36 і пунктами 3 та 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року, статтями 3, 12, 18, 23, 34, 76 80, 89, 128 131, 144, 148, 189, 196, частиною 1 статті 197, статтями 211, 213 - 214, 223, 240, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, частиною 2 статті 353 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),

у х в а л и в:

Оголосити перерву у судовому засіданні у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/249/19 (провадження № 2/631/115/25) за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 «Про стягнення заборгованості», що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Нове судове засідання у справі призначити на 18 грудня 2025 року о 10 годині 00 хвилин та провести усно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресом: вулиця Захисників України, будинок № 1, селище Нова Водолага Харківської області, 63202.

Повторно витребувати у АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» належним чином завірену виписку по рахунку з детальним описом кожної операції (внесення коштів, зняття коштів тощо), з зазначенням суми заборгованості та строків її погашення по кредитному договору б/н від 03.04.2012 року, укладеним між ОСОБА_1 та АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» 03.04.2012 року, за період з 03.04.2012 року по 11.03.2019 року.

Роз`яснити АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ КОМЕРЦІЙНОМУ БАНКУ «ПРИВАТБАНК», що особи, які не мають можливості подати доказ, витребуваний судом, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Попередити АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», що уразі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Наголосити АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ КОМЕРЦІЙНОМУ БАНКУ «ПРИВАТБАНК», що у разі не виконання ухвали про витребування доказів, суд застосує заходи процесуального примусу у вигляді штрафу та зможе визнати (або не визнати) обставину, для з`ясування якої витребуваний доказ.

Про оголошення перерви у судовому засіданні, а також про дату, час і місце нового судового засідання в межах судового провадження повідомити всіх учасників справи, які не були присутніми у цьому судовому засідання, за правилами та в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України, шляхом надсилання судової повістки про виклик.

Роз`яснити учасникам справи, що їх неявка у судове засідання за умови належного повідомлення про його дату, час і місце, не перешкоджає проведенню засідання на підставі наявних у ній даних чи доказів, крім випадків, визначених статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України.

Також роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, інакше вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частини 1 та 2 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), місцезнаходження, а також про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти або іншої аналогічної інформації під час провадження справи. У разі відсутності такої заяви судова повістка надсилається їм на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вказане положення закону застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки:«http://nv.hr.court.gov.ua».

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу протягом двох днів з дня її складення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику.

Суддя С. В. Мащенко