Справа № 367/5547/20
Провадження №2/367/426/2025
УХВАЛА

Іменем України

21 листопада 2025 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні 11 червня 2025 року в місті Ірпені під час підготовчого засідання за участю секретаря судового засідання Миколаєнко П.М., представника позивача Слуцької Н.С., представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 , представника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6 , представника відповідача ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП» - Мальцевої Г.Ю., цивільну справу за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАЛЬ БУД ГРУП», ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Меріам Білдінг», ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ОСОБА_14 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП», Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЧАНСЬКІ ЛИПКИ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про витребування майна, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває дана цивільна справа.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 21 вересня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі.

Представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Дворніковою А.Ю. 16 травня 2024 року подано клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки, за твердженням представника, позивачем під час звернення до суду із позовом не сплачено судовий збір. Обґрунтовуючи клопотання, представник відповідача зазначає про те, що позивачка ОСОБА_21 при зверненні до суду з позовом не сплатила судовий збір, зазначивши про те, що звільнена від сплати судового збору на підставі п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», так як матеріальні збитки, завдані позивачу, виникли в результаті вчинення кримінальних правопорушень. Однак, дане твердження позивача є спірним, оскільки ОСОБА_21 не має статусу потерпілої особи в межах кримінальних проваджень, внесених до ЄРДР за номерами №0001097 та №0001909. Також, зазначає, що відсутні будь-які інші докази, які б підтверджували факт заподіяння шкоди за результатом вчинення кримінального правопорушення саме позивачці. Таким чином, на переконання представника відповідачки, під час відкриття провадження у справі судом не досліджено обставини, які б були підставою для звільнення ОСОБА_22 від сплати судового збору, що свідчить про недотримання судом вимог, передбачених ЦПК України. Відтак, у зв`язку з безпідставною несплатою позивачем судового збору, судом незаконно винесено постанову про відкриття провадження у справі, що свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Розглянувши клопотання представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із п.1 ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.1 ст.55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Відповідно до висновку ВП ВС, зробленого у постанові від 16.01.2019, справа №439/397/17, поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Поняття «потерпілий» у кримінальному праві не має законодавчої дефініції.

Згідно із висновком ККС ВС від 24.01.2023, справа №640/20302/18, особа стає потерпілою у кримінально-правовому сенсі з моменту вчинення щодо неї злочину незалежно від того, чи розпочиналось у зв`язку з цим кримінальне провадження і чи зафіксовано факт вчинення злочину щодо особи у процесуальному порядку.

Звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_21 зазначила, що завдані їй матеріальні збитки, а саме вибуття земельних ділянок з її володіння, виникли в результаті вчинення ОСОБА_23 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.4 ст.190, ч.1 ст. 209 КК України, та ОСОБА_15 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, у зв`язку з чим звільняється від сплати судового збору на підставі п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суд не має повноважень давати оцінку обраному позивачем способу захисту порушеного права, належності, допустимості та достатності доказів, на які посилається позивач у позовній заяві.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_21 як власник звертається до суду з позовом про витребування земельних ділянок, зазначаючи про те, що вони вибули з її володіння внаслідок вчинення злочину, на переконання суду, у даному випадку на ОСОБА_24 поширюється дія п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, суд зауважує, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

За таких обставин, заява представника відповідача про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.

11 червня 2025 року до суду від представника відповідача ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП» - адвоката Мальцевої Г.Ю. надійшло клопотання про призначення земельно-технічної експертизи. Обґрунтовуючи клопотання, представник відповідача зазначила про те, що в якості підстави позову ОСОБА_21 зазначає, що вона є власницею земельних ділянок за кадастровими номерами :01:026:0136 та :01:026:0135, які вибули з її володіння не з її волі, і внаслідок вчинення злочину ОСОБА_23 та ОСОБА_15 . Вказує, що предметом позову є витребування 38 земельних ділянок, які, як стверджує позивачка, є частинами первісних земельних ділянок, від 13 відповідачів (набувачів спірних земельних ділянок). Таким чином, як зазначає представник відповідача, в процесі розгляду справи потребує встановленню відповідність витребуваного майна (земельних ділянок, які складають предмет позову) з майном, що належало ОСОБА_25 , а саме з земельними ділянками з кадастровими номерами :01:026:0136 та :01:026:0135, які кожна окремо складають окремий об`єкт цивільних прав та кожна є індивідуально визначеним майном, яке відповідним чином виділено в натурі. Представник відповідача зазначила, що згідно відповіді спеціаліста ОСОБА_26 від 02.04.2025, земельні ділянки, які позивачка просить витребувати від ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП», складають масив суміжних земельних ділянок, що не співпадає з конфігурацією земельної ділянки з кадастровим номером :01:026:0136, а також в повному обсязі не співвідносяться із площею, описом меж із суміжними земельними ділянками, мірами ліній по периметру та поворотними точками кутів координат земельної ділянки з кадастровим номером :01:026:0135, у зв`язку з чим можна прийти до висновку про те, що вищезазначені земельні ділянки, які належать ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП», не утворені та не можуть бути утвореними шляхом поділу із земельної ділянки з кадастровим номером :01:026:0135. Враховуючи викладене, представник ОСОБА_27 просить призначити по справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи відповідає кадастровий план, у тому числі розміри меж, конфігурація, поворотні точки кутів координат, площа та місце розташування земельної ділянки з кадастровим номером :01:026:0136 фактичним розмірам меж, конфігурації, поворотним точкам кутів координат, площі та місцю розташування масиву земельних ділянок (зведеному кадастровому плану земельних ділянок) площею 0, 6403 га, кадастровий номер :01:026:0360; площею 0,6706 га, кадастровий номер :01:026:0359; площею 0,3056 га, кадастровий номер :01:026:0358; площею 0,3835 га, кадастровий номер :01:026:0357; площею 0,1456 га, кадастровий номер :01:026:0420; площею 0,1456 га, кадастровий номер :01:026:0421; площею 0,1457 га, кадастровий номер :01:026:0422; площею 0,1457 га, кадастровий номер :01:026:0423; площею 0,1457 га, кадастровий номер :01:026:0424; площею 0,1456 га, кадастровий номер :01:026:0425; площею 0,1457 га, кадастровий номер :01:026:0426; площею 0,1456 га, кадастровий номер :01:026:0427 ? Проведення експертизи просить доручити експертній установі, яку визначити відповідно до норм ЦПК України.

У судовому засіданні 11 червня 2025 року представник відповідача ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП» Мальцева Г.Ю. клопотання підтримала та просила задовольнити.

Представник позивача Слуцька Н.С. заперечила проти задоволення клопотання, посилаючись на наявність достатніх доказів у справі та відсутність підстав для призначення експертизи.

Представники відповідачів Дворнікова А.Ю., Письменна Н.В., ОСОБА_6 не заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення представників у судовому засіданні 11.06.2025, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4, 5 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 76, 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, де необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З урахуванням підстав та предмета позовних вимог, фактичних обставин справи, підстав для призначення судової земельно-технічної експертизи відповідачем не наведено, сторона відповідача не була позбавлена можливості скористатися правом, передбаченим статтею 106 Цивільного процесуального кодексу України, та подати до суду висновок експерта, складений на її замовлення, при цьому, проведення заявленої експертизи заперечується іншою стороною і експертиза, заявлена відповідачем, до переліку, визначеного ст.105 ЦПК України, щодо обов`язкового призначення експертизи не входить, а тому суд розцінює заявлене клопотання про призначення експертизи як необґрунтоване та спрямоване на безпідставне затягування розгляду справи, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

При цьому, згідно вимог ЦПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призводить до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників цивільного провадження.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про призначення судової експертизи є необґрунтованим, та таким що не підлягає задоволенню.

Під час підготовчого засідання по справі за вищезазначеним позовом судом були виконані всі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, а саме вивчені письмові матеріали справи, з`ясовані фактичні обставини справи, що підлягають з`ясуванню під час судового розгляду, вирішені клопотання учасників справи.

Обставин, які б перешкоджали призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Згідно із п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України, ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Керуючись ст. 197, п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, суд -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Дворнікової А.Ю. про залишення позовної заяви без розгляду.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ТОВ «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП» - адвоката Мальцевої Г.Ю. про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , Товариства з обмеженою відповідальністю «СТАЛЬ БУД ГРУП», ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Меріам Білдінг», ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ОСОБА_14 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІ.ЕЙ.ЕМ-ГРУП», Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЧАНСЬКІ ЛИПКИ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про витребування майна.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 12 січня 2026 року на 10 годину 30 хвилин, в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі, про що повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Кравчук