Провадження № 2/554/4453/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.11.2025 м.Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави

у складі: головуючої судді: Материнко М.О.,

За участю секретаря судового засідання - Кашуби В.А.,

представника позивача адвоката Антонової В.М.,

представника відповідача адвоката Голяніщева Д.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві цивільну справу за позовною заявою адвоката Антонової Віталіни Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Полтави перебуває цивільна справа за позовом адвоката Антонової Віталіни Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Зокрема, позивач прохає: визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 нежитлове приміщення загальною площею 140,5 кв.м., що розташоване за адресою АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину нежитлового приміщення загальною площею 140,5 кв.м., що розташоване за адресою АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину нежитлового приміщення загальною площею 140,5 кв.м., що розташоване за адресою АДРЕСА_1 ; визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 гараж 2, що розташований за адресою АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину гаража 2, що розташований за адресою АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 у порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/2 частину гаража 2, що розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 31.07.2025 року відкрито провадження у справі №554/11320/25, розгляд справи визначено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

13.11.2025 року у судовому засіданні представником відповідача адвокатом Голяніщевим Д.Ю. було заявлено два клопотаня: про виклик свідка та про залишення позовної заяви без руху.

В обґрунтування клопотання про залишення позовної заяви без руху представник відповідача зазначив, що позивачем не обґрунтовано сплачено судовий збір на підставі п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 9084 грн. що є підставою для залишення позову без руху. При цьому, представник позивача вважає, що судовий збір має бути сплачений у розмірі, що визначений за загальним правилом для усіх позивачів, які заявляють позовні вимоги майнового характеру.

В обґрунтування клопотання про виклик у судове засідання свідка ОСОБА_3 , представник відповідача зазначив, що його слід викликати, так як він може надати інформацію з приводу отримання позики від ОСОБА_2 та її повернення у 2006 році. Додатково пояснив, що у зв`язку із тим, що з моменту укладення договору позики пройшов значний проміжок часу, договір у письмовому вигляді не зберігся, але саме вказаний свідок може підтвердити факт укладення та виконання цього договору.

Представник позивача адвокат Антонова В.М. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення обох клопотань, прохала відмовити у їх задоволенні. Зокрема, зазначила, що законодавець при визначенні ставок судового збору окремо виділив сплату судового збору за подання позовної заяви про поділ майна подружжя. ОСОБА_1 сплачено максимальну ставку судового збору за розгляд судом даної категорії справ у сумі 9084 грн. 00 коп.

Щодо виклик у судове засідання та допит у якості свідка ОСОБА_3 , представник позивача зазначила, що норми чинного Цивільного кодексу України передбачено неможливість доведення показаннями свідків факту вчинення правочину чи його виконання. Крім того, представник позивача посилалась на те, що у Постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року в справі №215/1191/17 суд касаційної інстанції вказав на те, що використання одним з подружжя договору позики на підтвердження отримання грошових коштів є недобросовісним та неприпустимим; використання таким чином договору позики, в якому передбачено, що грошові кошти передаються на придбання певного конкретного майна, очевидно не враховує, що регулююча сила договору стосується його сторін, а тому не може кваліфікуватися як добросовісне та є неприпустимим.

Згідно з ч. 4ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Звертаючись з позовом до суду, ОСОБА_1 долучила до матеріалів справи інформаційні довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від щодо об`єктів нерухомого майна: нежитлового приміщення загальною площею 140,5 кв.м., що розташоване за адресою АДРЕСА_2 , у яких зазначено загальну вартість нерухомого майна: гараж 16517,00 грн., нежитлові приміщення 715 701,00 грн.

До позову позивач долучила квитанцію ПАТ КБ «ПриватБанк» на підтвердження сплати судового збору судового збору на суму 9084,00 грн.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

На підставі вищенаведеного, розмір судового збору за подання позову заяви про поділ майна при розірванні шлюбу становить1 відсоток ціни позову, але не менше 1211,20 грн та не більше 9 084,00 грн.

Таким чином , ОСОБА_1 при зверненні до суду з даним позов сплачно максимально визначену в Законі України «Про судовий збір» для даної категорії справ суму судового збору.

Отже, судовий збір сплачений ОСОБА_1 у повному обсязі, тому відсутні підстави для залишення її позову без руху.

Також слід зауважити, що у відповідності до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пунктах 22, 30 Постанови від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Таким чином, дійсна вартість спірного майна визначається у ході розгляду справи, а не на етапі вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

На підставі вищевикладеного, суд вбачає клопотання представника відповідача про залишення позову без руху безпідставним та таким, що не ґрунтується на положеннях ЦПК України, тому задоволенню не підлягає.

Згідно із ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. В ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Згідно з правилами ст.69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Клопотання представника відповідача про допит у якості свідка ОСОБА_3 задоволенню не підлягає, оскільки виходячи із предмету позову (поділ спільно нажитого майна подружжя), зазначений свідок не може повідомити суду інформацію про обставини, які мають значення для справи, так як представник позивача зазначив про відсутність у відповідача ОСОБА_2 договору позики у письмовій формі та, відповідно, письмових доказів повернення ОСОБА_3 відповідачеві грошових коштів саме у 2006 році, тому показання зазначеної особи не можуть мати значення для вирішення спірних правовідносин.

За таких обставин, у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Керуючись статтями 91, 175, 176, 177, 185, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Голяніщева Дмитра Юрійовича про залишення без руху позовної заяви адвоката Антонової Віталіни Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Голяніщева Дмитра Юрійовича про виклик свідка відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М.О.Материнко