УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 537/3572/24

провадження № 61-13631ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Пархоменка П. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Крюківського районного суду міста Кременчука від 04 листопада 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 серпня 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства «Теплоенерго» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, плати за абонентське обслуговування та нараховані на суму заборгованості 3% річних та інфляційні втрати,

ВСТАНОВИВ:

04 липня 2024 року КП «Теплоенерго» звернулось до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_1 .

Ухвалою Крюківського районного суду міста Кременчука від 25 липня 2024 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Крюківського районного суду міста Кременчука від 04 жовтня 2024 року розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

17 жовтня 2024 року на адресу суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до КП «Теплоенерго» про захист права померлої ОСОБА_2 на повагу до її гідності, честі та недоторканості ділової репутації.

Зустрічні позовні вимоги мотивовані тим, що КП «Теплоенерго» підробили документ, який назвали «роздруківка суми боргу» за квітень та травень 2014 року, чим розповсюдили недостовірну інформацію про його померлу матір, у зв`язку з чим ОСОБА_1 просить зобов`язати уповноважених осіб КП «Теплоенерго» відкликати поширену недостовірну інформацію, спростувати її та стягнути з останніх матеріальні збитки у розмірі 5 783 273,68 грн та завдану його матері моральну шкоду в розмірі 859 100,00 грн.

Ухвалою Крюківського районного суду міста Кременчука від 04 листопада 2024 року зустрічну позовну заяву повернуто заявнику. Роз`яснено позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом до суду у загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що предметом позовної зави КП «Теплоенерго» до ОСОБА_1 є стягнення заборгованості з постачання теплової енергії та гарячої води, нарахованих на суму заборгованості 3% річних та інфляційних втрат, тоді як предметом зустрічного позову ОСОБА_1 до КП «Теплоенерго» є захист права померлої ОСОБА_2 на повагу до її гідності, честі та недоторканості ділової репутації, відшкодування матеріальних збитків та стягнення моральної шкоди. Визначені ОСОБА_1 у зустрічній позовній заяві вимоги про захист честі та гідності померлого родича є самостійними і розгляд зустрічного позову не впливають на розгляд вимог первісного позову.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 07 серпня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Ухвалу Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області від 04 листопада 2024 року - залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції. Зазначив, що вимоги зустрічного позову не пов`язані з первісним позовом, мають різні предмети доказування та є самостійними.

27 жовтня 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Касаційна скарга мотивована тим, що зустрічний позов напряму впливає на розгляд первісного позову, оскільки міститься вимога про припинення афери шляхом відкликання завідомо неправдивої інформації, що ганьбить честь та гідність померлої особи (матері заявника), оскільки аферисти стверджують, що надавали «послуги» після смерті померлій особі, створивши переступну схему. Виставили заборгованість вже давно померлій особі на підставі завідомо неправдивої інформації, що, відповідно, робить неможливим стягнення міфічної заборгованості за фіктивні «послуги». Тому обидва позови є напряму взаємопов`язаними, тим більше враховуючи те, що зустрічний позов повністю виключає всі позовні вимоги аферистів КП «Теплоенерго», які умисно ввели в оману суд своїм фіктивним наданням «послуг» декілька років з опалення померлій особі.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина друга статті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику (частина третя статті 194 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 916/3245/17 (провадження № 12-13гс19) зазначено, що «ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом».

Суди встановили, що предметом зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 є захист права померлої ОСОБА_2 на повагу до її гідності, честі та недоторканості ділової репутації, відшкодування матеріальних збитків та стягнення моральної шкоди, тоді як предметом первісної позовної заяви є стягнення заборгованості з постачання теплової енергії та гарячої води, нарахованих на суму заборгованості 3 % річних та інфляційних втрат.

Встановивши, що визначені ОСОБА_1 у зустрічній позовній заяві вимоги про захист честі та гідності померлого родича є самостійними, мають різні предмети доказування, суди зробили обґрунтований висновок про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених ухвали суду першої інстанції та постанови апеляційного суду свідчить, що правильне застосовування судом норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Згідно із частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 390, 392 ЦПК України, частиною першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Крюківського районного суду міста Кременчука від 04 листопада 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 серпня 2025 року у справі № 537/3572/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Є. В. Краснощоков

Д. А. Гудима

П. І. Пархоменко