УХВАЛА

24 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 624/920/21

провадження № 61-14286ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційними скаргами ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Лавров Володимир Віталійович, на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 20 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третіособи: ОСОБА_4 , Кегичівськаселищна рада Берестинського району Харківської області, Головне управління Держгеокадастру в Харківській області, державний нотаріус Зачепилівської державної нотаріальної контори Харківської області Терещенко Ліна Олексіївна, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, визнання недійсною технічної документації з землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості), визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, скасування державної реєстрації земельної ділянки та витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

14 листопада 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Лавров В. В., через систему «Електронний суд», подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 20 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року в указаній вище справі, яка зареєстрована за вх. № 34569/0/220-25.

19 листопада 2025 року до Верховного Суду засобами поштового зв`язку надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Лаврова В. В., на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 20 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року в указаній вище справі, яка здана до відділення поштового зв`язку 15 листопада 2025 року та зареєстрована за вх. № 34984/0/220-25.

Касаційні скарги подані на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 20 лютого2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року в справі № 624/920/21 та є однаковими за змістом.

Чинний ЦПК України не передбачає розгляд двох та більше касаційних скарг від однієї особи на одне і те саме судове рішення.

За таких обставин заявнику необхідно уточнити, яку саме касаційну скаргу він підтримує та просить розглянути.

Крім того, слід зазначити про те, що згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

До касаційних скарг додано докази про сплату судового збору у розмірі 2 889,60 грн.

Проте, аналіз скарг та доданих до них матеріалів не дозволяє встановити ціну позову на день подання позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна.

Отже, заявникові слід надати докази (наприклад, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо), які підтверджують ціну позову на день подання позовної заяви.

Враховуючи наведене, заявникові, необхідно обґрунтувати сплачений судовий збір та визначити розмір судового збору (з розрахунку 1 % від ціни позову х 200 % х коефіцієнт 0,8), який підлягав сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна, і, за потреби, доплатити судовий збір.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

При цьому слід зазначити про те, що судовий збір розраховується з суми, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з суми сплаченої позивачем при зверненні до суду із позовною заявою.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційні скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Лавров Володимир Віталійович, на рішення Кегичівського районного суду Харківської області від 20 лютого 2025 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров