У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Стукало Н. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Білоуса Ігоря Дмитровича про відстрочення виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, про зупинення звернення стягнення на предмет іпотеки та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль І. М., про зупинення звернення стягнення на предмет іпотеки та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року, яке постановою Київського апеляційного суду від 18 вересня 2025 року залишено без змін, у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль І. М., про зупинення звернення стягнення на предмет іпотеки, відмовлено. Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки - задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 22 червня 2020 року, з урахуванням договору про внесення змін до договору позики від 25 червня 2021 року, у розмірі 187 850 доларів США. У рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ОСОБА_2 за договором позики від 22 червня 2020 року, з урахуванням договору про внесення змін до договору позики від 25 червня 2021 року, у розмірі 187 850 доларів США, що становить суму не повернутої позики, звернуто стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки від 22 червня 2020 року посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І. М., зареєстрованим у реєстрі за № 3771, а саме - на квартиру АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право власності, виданого Головним управління житлового забезпечення Виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) 21 березня 2005 року на підставі Наказу Головного управління житлового забезпечення від 15 березня 2005 року № 416/С/КІ, реєстраційний об`єкт нерухомого майна: 00, у спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження" за ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 9 796,60 гривень судового збору за подання позовної заяви.

08 жовтня 2025 року представник відповідача адвокат Білоус І. Д. подав до суду заяву про відстрочення виконання рішення суду, в якій просив відстрочити виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року у справі № 760/15812/22 у частині звернення стягнення на предмет іпотеки до завершення воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його скасування.

В обґрунтування заяви зазначив, що у зв`язку з військовою агресією РФ проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в України» (із змінами) в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року.

Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» та подальшими змінами запроваджено спеціальні правила щодо обмеження звернення стягнення на житло та інші об`єкти на період дії воєнного стану. Зокрема, було зупинено дію окремих положень Закону України «Про іпотеку», що регулюють порядок звернення стягнення, а саме, розділ VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку» доповнено пунктом 5-2 такого змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону».

З урахуванням викладених положень, постановою Верховного Суду від 22 червня 2022 року у справі № 296/7213/15 зроблено висновок, що вищевказані норми не втратили свою чинність, однак їх дія призупинена на час дії воєнного стану. Таким чином, звернення стягнення на предмет іпотеки у період воєнного стану є неможливим.

Враховуючи вищевикладене, негайне виконання рішення суду шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки суперечитиме законодавству та порушуватиме права відповідача, гарантовані Конституцією України, тому просив задовольнити указану заяву.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак матеріали справи містять заяву її представника про проведення судового засідання у його відсутність, в якій зазначив, що заперечує проти задоволення заяви представника відповідача.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак матеріали справи містять заяву її представника про проведення судового засідання у його відсутність, в якій підтримав вимоги заяви та просив її задовольнити.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

Відповідно до частини другої статті 435 ЦПК України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність учасників справи.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши подану представником заяву, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Якщо судове рішення, на підставі якого видано виконавчий документ, чи рішення, яке підлягає виконанню, набрало законної сили, то відсутність матеріалів судової справи у зв`язку з їх витребуванням судом апеляційної або касаційної інстанції не перешкоджає розгляду заяви, передбаченої абзацом першим цієї частини, крім випадку зупинення виконання судового рішення судом касаційної інстанції або зупинення виконавчого провадження.

Частиною третьою статті 435 ЦПК України встановлено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Як на підставу для відстрочення виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року представник відповідача посилається на положення Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» та судову практику щодо їх застосування у подібних правових відносинах.

Так, вищевказаним Законом розділ VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку» доповнено пунктом 5-2 такого змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону».

Зі змісту наведених положень вбачається, що ним зупинено дію окремих положень Закону України «Про іпотеку», що надає підстави для зупинення виконання рішення суду у разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Надалі, у разі припинення запровадження воєнного стану дія згаданих правил відновить свою дію без окремого рішення та закону (постанов Верховного Суду від 22 червня 2022 року у справі № 296/7213/15).

Таким чином, відповідно до норм чинного законодавства та судової практики, сформованої Верховним Судом, виконання рішення суду в частині звернення стягнення на предмет іпотеки зупиняється на період дії воєнного стану та у тридцятиденний період після його припинення або скасування.

Відтак, дія Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» не є підставою для відстрочення виконання рішення в порядку статті 435 ЦПК України, тому заява представника відповідача задоволенню не підлягає.

Водночас, вищевказаний Закон містить імперативну норму про зупинення виконання рішення в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії воєнного стану, враховуючи, що при ухваленні рішення судом не було вирішено питання про зупинення його виконання у відповідній частині, суд дійшов висновку про необхідність зупинення виконання рішення від 03 жовтня 2024 року в частині звернення стягнення на предмет іпотеки.

На підставі викладеного, керуючись Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», статтями 354-355, 435 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відмовити.

Зупинити виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києві від 03 жовтня 2024 року у частині звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Л. М. Ішуніна