Справа № 293/1271/25
Провадження № 2/293/782/2025
УХВАЛА

25 листопада 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.

розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення заборгованості по аліментам та зміну способу стягнення аліментів

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Томашевська О.А., як представник ОСОБА_1 , звернулась з позовом до суду, відповідно до змісту якого просить:

стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) заборгованість зі сплати аліментів на утримання сина - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), присуджених відповідно до рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 у справі №293/784/18 в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000,00 грн. щомісяця, починаючи з 21.05.2018 і до його

повноліття ІНФОРМАЦІЯ_4 в загальній сумі 69 000,00 грн та пені в сумі 69 000,00 грн;

стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) заборгованість зі сплати аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), присуджених відповідно до рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 у справі №293/784/18 в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000,00 грн щомісяця, починаючи з 21.05.2018 і до 22.10.2025 в загальній сумі 89 000,00 грн та пені в сумі 89 000,00 грн;

змінити спосіб стягнення аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) на утримання неповнолітнього сина - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) відповідно до рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 у справі №293/784/18 в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000,00 грн щомісяця;

стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання неповнолітнього сина - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) у розмірі 1/4 частки його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати набрання рішенням у даній справі законної сили і до досягнення дитиною повноліття, з індексацією відповідно до вимог чинного законодавства.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху за таких підстав.

Позовна заява повинна відповідати загальним вимогам щодо її форми та змісту, передбаченим ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Вимоги щодо позовної заяви містяться у нормах ч.3 ст. 175 ЦПК України.

У п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити і зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, зі змісту позовної заяви слідує, що позивачем заявлено позовні вимоги про збільшення розміру стягуваних аліментів, стягнення суми заборгованості за аліментами та пені.

Ціну позову позивач визначає у розмірі 316000 грн.

Водночас жодних обґрунтувань визначеної ціни позову не зазначає.

Суд звертає увагу, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Згідно із вимогами п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Суд повинен з`ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підстави позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Як видно зі змісту позовної заяви, позивач у прохальній частині позовної заяви, зокрема, просить збільшити розмір аліментів, а саме стягувати з відповідача аліменти у розмірі частини всіх його доходів, замість стягуваних аліментів у розмірі 1000 грн щомісячно.

Тобто, фактично позивач просить змінити спосіб стягнення аліментів, проте правових обґрунтувань таких вимог не наводить.

Відповідно до ст. 192 Сімейного кодексу України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Так, ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України визначено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Слід зазначити, що зміна способу стягнення аліментів (ч. 3 ст. 181 СК України) і зміна визначеного раніше розміру аліментів (ч. 1 ст. 192 СК України) є різними правовими інститутами.

За п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позові зазначається і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач ставлячи вимоги про збільшення розміру аліментів не зазначає та не додає доказів того, що відповідач може надавати кошти на утримання позивача у заявленому розмірі та доказів того, що з часу ухвалення рішення про стягнення аліментів на утримання позивача, в останньої відбулись відповідні зміни, які в розумінні норм ст. 192 СК України слугують для збільшення розміру стягуваних аліментів.

Крім того, позивач по тексту позовної заяви зазначає, що внаслідок невиконання відповідачем рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 за ним утворилась заборгованість по виплаті аліментів на утримання синів.

А відтак ставить вимоги про стягнення заборгованості за аліментами та пені.

Заразом жодних доказів як наявної заборгованості так і обґрунтованого розрахунку суми пені не зазначає та до позову не додає.

Частиною 1 ст. 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження".

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%.

Про вказане зазначає Верховний Суд у постанові від 03.04.2019 у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18). Крім цього, необхідність застосування саме вказаної методики розрахунку неодноразово підтверджувалась у постановах Верховного Суду України, зокрема від 08.03.2023 у справі № 461/7406/18.

Відтак з метою підтвердження розміру (суми) стягнення заборгованості, позивачем має бути надано суду детальний розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

При цьому суд звертає увагу позивача, що копія банківської виписки по її картковому рахунку не є тим належним, достатнім та самостійним доказом наявної заборгованості зі сплати аліментів стягуваних за рішенням суду.

Крім того, позивач не зазначає і доказів того, що на виконання рішення суду були видані виконавчі листи та відповідно звернені до виконання та те, що між сторонами існувала домовленість щодо добровільного виконання рішення суду.

Окремо, суд уважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що відповідно до норм частин 1, 3 ст. 194 СК України аліменти можуть бути стягнуті за виконавчим листом за минулий час, але не більш як за десять років, що передували пред`явленню виконавчого листа до виконання. Заборгованість за аліментами, які стягуються відповідно до статті 187 цього Кодексу, погашається за заявою платника шляхом відрахувань з його заробітної плати, пенсії, стипендії за місцем їх одержання або стягується за рішенням суду.

Згідно із ч. 1 ст. 187 СК України один із батьків може подати заяву за місцем роботи, місцем виплати пенсії, стипендії про відрахування аліментів на дитину з його заробітної плати, пенсії, стипендії у розмірі та на строк, які визначені у цій заяві.

Отож, вказані норми матеріального права визначають порядок стягнення аліментів за виконавчим листом за минулий час і заборгованості за аліментами, що утворилася при їх відрахуванні, за заявою платника, поданою відповідно до ст. 187 СК України, і саме в цьому випадку закон передбачає право на звернення до суду та стягнення заборгованості за аліментами.

Водночас стягнення заборгованості за аліментами, які вже стягуються на підставі судового рішення, закон не передбачає. Суд, за наявності спору, може лише визначити розмір такої заборгованості, яка має бути стягнена в межах виконавчого провадження при виконанні судового рішення про стягнення аліментів, і ухвалення окремого (додаткового) рішення суду про стягнення цієї заборгованості не потрібно.

Про вищевказане, зокрема, резюмує верховний Суд у постанові від 10 квітня 2024 року у справі № 761/43598/21 (провадження № 61-2588св24).

Доказів того, що стягнення аліментів відбувалось в порядку ст. 187 СК України позивач не надає.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд зауважує, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст.175,177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по аліментам та зміну способу стягнення аліментів - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк в 7 (сім) днів з дня отримання ним цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою сторінки:

https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана: 25.11.2024.

Суддя Людмила ЛОСЬ