Справа 556/3446/25
Номер провадження 2/556/1158/2025
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"19" листопада 2025 р. Володимирецький районний суд Рівненської області в особі судді Котик Л.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нараховану та недоотриману пенсію померлого спадкодавця та стягнення на її користь,-

в с т а н о в и в:

До Володимирецького районного суду Рівненської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нараховану та недоотриману пенсію померлого спадкодавця та стягнення на її користь.

Вивчивши заяву, додані до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Позовна заява подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачкою не долучено до матеріалів справи квитанції про сплату судового збору. Подано клопотання про сплату судового збору після розгляду справи по суті.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, судовий збір - це обов`язковий грошовий платіж на користь суду за розгляд справи в суді або за окремі процесуальні дії, вчинені судом. Метою запровадження судового збору є, зокрема, встановлення законодавчого обмежувального заходу для регулювання доступу до суду, а також захист суду від перенавантаження у зв`язку із поданням необґрунтованих або безпідставних позовів та апеляційних і касаційних скарг.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

А як зазначено в ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана:, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

У даному випадку підстав відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, передбачених ст.8 ЗУ «Про судовий збір» не має, а тому підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору у суду відсутні.

Окрім того, відповідно до положень п.3 ч.3. ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п.1, п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 зазначено, що "майновий позов"це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майнаяк рухомих речей, так і нерухомостівизначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Разом з тим, у позовній заяві не зазначено ціни позову.

Також відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Натомість в порушення вимог ст. 175 ЦПК України, позивачкою не зазначено інформацію про наявність чи відсутність інформації про електронний кабінет в позивача та відповідача.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2025 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3028 гривень.

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, заяву слід залишити без руху, надавши позивачці термін для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.14,177,185 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нараховану та недоотриману пенсію померлого спадкодавця та стягнення на її користь, залишити без руху.

Надати можливість позивачці виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачкою копії ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок отримувача отримувача № рахунку (ІВАN): UA0017503 , отримувач коштів: ГУК у Рівн.обл/Володим.сел.тг/22030101 1 , код отримувача , Код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: - судовий збір за подання заяви в порядку позовного провадження в сумі 1211 грн. 20 коп.

Роз`яснити позивачці, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала набирає законної сили з часу її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Котик Л.О.