Справа 279/5123/25
Номер провадження 2/279/2284/25

РІШЕННЯ
"17" листопада 2025 р.
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Пацко О.О. за участю секретаря Селюк К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 , який 26.05.2014 року рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області розірвано. Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у справі № 279/892/18 від 09.08.2018 року розмір аліментів на утримання їх спільних дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було зменшено з 1/3 % до 1/4 частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Дане рішення було вмотивоване тим, що відповідач уклав інший шлюб та від цього шлюбу має сина. Сім`я ОСОБА_2 перебуває на його утриманні, оскільки дружина не працює, так як перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення трирічного віку, а тому позивач самостійно утримує дружину та малолітнього сина. На даний момент обставини визначені у рішенні Коростенського міськрайонного суду 09.08.2018 року змінились. Син відповідача ОСОБА_2 від іншого шлюбу досяг трирічного віку.
Крім того, позивачка зазначила, що є інвалідом 3 групи, їй протипоказана важка фізична праця. Також вона має на утриманні ще одну неповнолітню дитину дочку ОСОБА_6 , 2018 р.н.. Вважає, що за таких обставин розмір аліментів має бути збільшений до 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку
Справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відзиву на позов не надійшло.
Дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею ч. 1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що згідно рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26.05.2014 року у справі № 279/9309/13-ц, розірвано шлюб, зареєстрований 19 квітня 2008 року відділом РАЦС по м. Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управління юстиції в Житомирській області, актовий запис № 90 між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 .
Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2014 року у справі № 279/627/14-ц з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання двох неповнолітніх синів: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно, починаючи з « 25» січня 2014 року і до досягнення старшою дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 , а в подальшому у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів щомісячно, до досягнення меншою дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 , але не менше 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.08.2018 року у справі № 279/892/18 ,змінено розмір стягуваних на підставі рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.04.2014 року. Щомісячно, стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття.

Статтею 180 СК України визначено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Частиною 2 ст. 182 СК України визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Відповідно до ч.1 ст. 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Виходячи з наведених положень закону, при вирішенні вимог щодо зміни способу стягнення або розміру раніше стягнутих аліментів суд зобов`язаний з`ясувати матеріальний та сімейний стан як платника аліментів, так і стягувача, погіршення чи поліпшення їх здоров`я.

Пред`являючи позов про збільшення розміру аліментів ОСОБА_1 зазначила, що наразі відпали підстави, які були підставою для зменшення розміру аліментів, а саме: інша дитина відповідача досягла 3 років та дружина відповідача втратила право на соціальну відпустку до досягнення дитиною трьох років.

Суд не погоджується із тим, що достатньою підставою для збільшення розміру аліментів може бути досягнення іншою дитиною 3 років, оскільки інша дитина відповідача теж залишається неповнолітньою, а досягнення 3 річного віку не свідчить про зменшення витрат на утримання.

Посилання позивача на те, що вона має на утриманні ще одну неповнолітню дитину, не може підставою для збільшення розміру аліментів, оскільки обов`язок утримання дітей покладається на їх батьків (ст. 180 СК України), а відповідач ОСОБА_2 не є батьком ОСОБА_6 , 2018 року народження.

Так, не може бути підставою збільшення розміру аліментів й та обставина,що позивачка ОСОБА_1 є інвалідом 3 групи, оскільки утримання пенсіонерів покладається на державу. Особам з інвалідністю відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» виплачується пенсія.

Будь-яких інших підстав збільшення розміру аліментів позивачем не наведено та доказів не долучено.

У спірних правовідносинах підлягає застосуванню не тільки ст. 192 СК України, але й низка інших норм, пов`язаних з обов`язком батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

Наведений висновок підтверджено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 682/3112/18 від 04 березня 2020 року.

Зміна розміру аліментів, визначеного рішенням суду, є правом суду, а не його обов`язком, та може бути застосовано при наявності відповідних для цього обставин.

Частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

В силу ч. 1 ст. 81 цього ж Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зістаття ми 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких в учасників справи виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, суд вважає, що пред`являючи вимогу про зміну розміру аліментів позивачка належним чином не обґрунтувала та не підтвердила належними доказами наявність обставин зміни матеріального або сімейного стану сторін, інших обставин, які відповідно до ст. 192 СК України є підставою для зміни розміру аліментів, а також доказів наявності у платника аліментів відповідного доходу для збільшення розміру аліментів, а тому в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю.

Позивач звільнена від сплати судового збору, судові витрати компенсується за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10-13, 76-81, 89, 259, 263-265, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 180-183, 179, 191,192 СК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області .

Суддя О.О.Пацко