Провадження № 2/641/4230/2025 Справа № 641/8919/25
У х в а л а

"24" листопада 2025 р. м. Харків

Суддя Слобідського районного суду м. Харкова Ященко С.О., розглянувши питання можливості відкриття провадження у цивільній справі № 641/8919/25

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ТОВ "Нью Систем Ам"

про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся через систему "Електронний суд" до Слобідського районного суду м. Харкова з позовом до ТОВ "Нью Систем Ам", в якому просить:

1) стягнути з відповідача на користь позивача середню заробітну плату за період з 01.01.2022 року по 11.06.2025 року, включаючи затримку розрахунків після 11.06.2025 року, в розмірі 370259,67 грн.;

2) стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію втрати частини заробітної плати і затриманих розрахунків після 11.06.2025 із застосуванням приросту індексу споживчих цін у розмірі 188091,91 грн. станом на день подання позовної заяви;

3) зобов`язати відповідача сплатити за позивача єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2022 по 11.06.2025.

Позовна заява не відповідає вимогам ЦПК України, а саме ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

З матеріалів справи встановлено, що в позовній заяві заявлено три вимоги: 1) про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні; 2) про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати; 3) про зобов`язання відповідача сплатити за позивача єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як роз`яснено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21) середній заробіток за час вимушеного прогулу, передбачений частиною другою статті 235 КЗпП України та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, визначений статтею 117 КЗпП України, мають різну правову природу.

Середній заробіток за частиною другою стані 235 КЗпП України за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах.

Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану робочу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

За змістом приписів статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці», ст. 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», компенсація втрати частини доходів за своєю правовою природою не є складовою заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк грошових доходів (заробітної плати), за виконану роботу у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Виплата компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати передбачена актом законодавства, а тому не є компенсаційною виплатою в структурі заробітної плати в розумінні ч.3 ст. 2 Закону України «Про оплату праці».

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - в справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Таким чином, позивачу потрібно сплатити судовий збір за вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини заробітної плати та за вимогу про зобов`язання відповідача сплатити за позивача єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що з 01.01.2025 року судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн.), судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.).

Як вбачається із позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати і затриманих розрахунків із застосуванням приросту індексу споживчих цін в розмірі 188091,91 грн.

Також майновою є вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, однак сума цього середнього заробітку окремо у позовній заяві не визначена (обрахована позивачем разом з заборгованістю по заробітній платі).

З огляду на викладене, позивачем має бути сплачений судовий збір за майнові вимоги у розмірі 1 відсотка ціни позову (загальної суми майнових вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та вимог про компенсацію втрати частини заробітної плати), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн.)

Крім того, заявлено також вимогу немайнового характеру про зобов`язання відповідача сплатити за позивача єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за яку підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

При цьому, враховуючи, що позивач звертається до суду через систему «Електронний суд», при проведенні розрахунку суми судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до вищевикладеного та вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява має бути залишена без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Слобідського районного суду м. Харкова, оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити - одержувач: ГУК Харків обл/Слобідський/22030101, , банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, рахунок UA0020655, код класифікації доходів бюджету: 22030101, або обґрунтованого клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ "Нью Систем Ам" про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Недоліки поданої позовної заяви мають бути усунуті протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Ященко