Справа № 362/8219/25
Провадження 2/362/4298/25
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2025 року

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцова І.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частини житлового будинку як окремого, самостійного домоволодіння,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2025 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла дана позовна заява, яка у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Мартинцову І.О.

В силу вимог положень статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали позову, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, встановлених в ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спільністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, свобод та законних інтересів.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» роз`яснено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами саме до даного відповідача.

Обираючи спосіб захисту, позивачем заявлено вимогу до відповідача ОСОБА_2 наступним чином: визнати 5/8 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить позивачу на праві власності окремим, самостійним домоволодінням.

При цьому суд звертає увагу позивача на наступні обставини.

Положеннями ч. 2 ст. 48 ЦПК України визначено, що позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

При визначенні того, чи є відповідач належним або неналежним, вирішальне значення має приналежність спірних прав і обов`язків. Належна сторона є носієм або спірних прав, або спірних обов`язків. Неналежний відповідач - особа, відносно до якої за матеріалами справи виключається припущення про те, що вона є суб`єктом спірного правовідношення.

Звертаючись з позовом до ОСОБА_2 позивач не зазначає, яким чином останній не визнає або оспорює право позивача на частину спірного будинку як самостійного, окремого домоволодіння.

Згідно положень п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В позовній заяві позивач зазначає, що відповідач відмовляється оформляти необхідні документи, однак доказів звернення до останнього або його відмови матеріали справи не містять. Також позивач не зазначає, які саме документи відмовляється оформити відповідач, в чому саме полягає порушення прав позивача саме відповідачем, чи є перешкоди в оформленні своїх прав на майно та чи звертався позивач до компетентних органів (наприклад до реєстратора).

Дані обставини перешкоджають суду визначитись з наявністю або відсутністю між сторонами предмету спору та чи відповідає обраний спосіб захисту інтересам позивача.

При цьому, з додатних до матеріалів справи копій судових рішень вбачається, що частина житлового будинку (3/8) були виділені відповідачу з припиненням права спільної часткової власності на об`єкт нерухомості, що в свою чергу свідчить про те, що частина житлового будинку (5/8), яка належить позивачу також є окремою одиницею, окремим домоволодінням.

Крім того, в матеріалах справи міститься неактуальна інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (станом на 2019 рік) з якої не можливо встановити чи було припинено право спільної часткової власності.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, у встановлений строк позивачу необхідно: надати актуальну інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та визначитись суб`єктивним складом сторін, предметом спору та способом його захисту.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись положеннями ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання частини житлового будинку як окремого, самостійного домоволодіння - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить сім днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.О. Мартинцова