Справа № 369/6137/24
Провадження №2/369/2104/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В. за участі секретаря судового засідання Лисяк К.О., за участі представника позивача Тодеряна В.М. Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони, представника позивача Йора Д.С., представника відповідача Вихрицького Р.П., представника позивача Салівона Д.О. Міністерства оборони України, прокурор Маліцька Ю.С., представника третьої особи Миколюка М.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 369/6137/24 за позовом Керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі: Міністерства оборони України, Київського квартирно-експлуатаційного управління, Військова частина НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

20.05.2025 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Протас О.М. надав до суду заяву про залишення без руху позовної заяви до виконання позивачем вимог законодавства щодо надання документів про експертно-грошову оцінку спірної земельної ділянки та внесення відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду, а у разі невиконання вимог ст. 390 ЦК України, ст. 177 ЦПК України, позовну заяву повернути.

В обґрунтування вказаної заяви посилається на те, що 09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України №4292-IX «Про внесення змін до ЦК України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким, зокрема внесено зміни до ЦК України, в тому числі ст. 390 доповнено ч. 5 такого змісту: суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Також внесено зміни до ЦПК України, а саме: ч. 4 ст. 177 ЦПК доповнено нормою, згідно з якою до позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача обов`язково додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненої відповідно до чинного законодавства на дату подання позову; у ч. 3ст. 185 ЦПК України встановлено, що суд залишає позов без руху у разі невнесення зазначеної суми, а позовна заява вважається поданою лише після виконання цих вимог.

Крім того, згідно з положеннями прикінцевих та перехідних положень закону №4292-IX, положення цього закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим законом.

У судовому засіданні 11.11.2025 року представник відповідача подану заяву підтримав. Прокурор та представники позивачів Міністерства оборони України, Київського квартирно-експлуатаційного управління, Військової частини НОМЕР_1 проти задоволення поданої заяви заперечували. Представник третьої особи Ісакова К.О. підтримав подану представником відповідача заяву.

Вивчивши матеріали справи та заяву представника відповідача, суд дійшов таких висновків.

Зі змісту поданої керівником Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону позовної заяви вбачається, що спір виник щодо права власності на частину земельної ділянки військового містечка № НОМЕР_2 , площею 1,8062 га, (кадастровий номер :01:006:5094), якій присвоєно поштову адресу: Київська область, Фастівський (до ліквідації - Києво-Святошинський) район, село Віта-Поштова, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Отже, позовні вимоги прокурора фактично направлені на повернення спірної ділянки державі в особі Міністерства оборони України, Київського квартирно-експлуатаційного управління, військової частини НОМЕР_1 .

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача».

Відповідно до вказаного закону доповнено статтю 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою такого змісту: «суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом другим такого змісту: «у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Також частину другу статті 185 ЦПК України доповнено абзацом третім такого змісту: «якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною чотирнадцятою такого змісту: «у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №4292-ІХ передбачено, що положення цього закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим законом.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

В статті 58 Основного Закону України закріплено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частиною 4 статті 3 ЦПК України передбачено, що Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Своє розуміння зворотної дії закону в часі Конституційний Суд України виклав у Рішенні від 09.02.1999 року № 1-рп/99, зазначивши, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Крім того, Конституційний Суд України вважає, що за змістом частини першої статті 58 Основного Закону України новий акт законодавства застосовується до тих правовідносин, які виникли після набрання ним чинності. Якщо правовідносини тривалі і виникли до ухвалення акта законодавства та продовжують існувати після його ухвалення, то нове нормативне регулювання застосовується з дня набрання ним чинності або з дня, встановленого цим нормативно-правовим актом, але не раніше дня його офіційного опублікування (рішення КСУ від 12.07.2019 року № 5-р(I)/2019).

Правовідносини щодо розгляду в суді поданого керівником Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону справді виникли до набрання чинності положеннями Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 року, однак вони продовжують існувати і після його ухвалення, тому повинні бути приведені у відповідність із новим юридичним регулюванням.

При цьому вимога про необхідність додавання до позову документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, не є встановленням нового обов`язку для учасника судового процесу, а є однією з процесуальних вимог до позовної заяви органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову.

Обов`язковість врахування положень Закону України від 12 березня 2025року №4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» також відображено у постановах ВС, зокрема у постановах від 30 квітня 2025 року у справі №686/14711/21, 07 травня 2025 року у справі №128/680/21, від 21 травня 2025 року у справі №678/1280/21.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищезазначене та на підставі викладених норм закону, зважаючи на внесені законом № 4292-ІХ зміни, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у вказаній цивільній справі, прокурору необхідно, з урахуванням наданих оцінок (експертно-грошових оцінок земельних ділянок) спірних земельних ділянок, здійснених в порядку, визначеному законом, чинних на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінок (експертно-грошових оцінок земельних ділянок) яких здійснена в порядку, визначеному законом, чинні на дату подання позовної заяви.

Отже, враховуючи вказані недоліки, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

Керуючись ст. ст. 187, 260 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача особи ОСОБА_1 адвоката Вихрицького Р.П. про залишення позовної заяви без руху задовольнити.

Позовну заяву Керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі: Міністерства оборони України, Київського квартирно-експлуатаційного управління, Військова частина НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня отримання ним копії повного текст ухвали.

У випадку невиконання вимог вказаної ухвали в зазначений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено: 20.11.2025 року.

Суддя А.В. Янченко