Справа № 939/2790/25
Провадження № 2-о/369/683/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті провадження

18 листопада 2025 року м.Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Бучанська філія Київського обласного центру зайнятості про встановлення факту припинення трудових відносин,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просила суд встановити факт припинення трудових відносин між ним та ДП «Артемсіль» з 16.01.2023 року.

Дослідженням змісту заяви та доданих до неї документів встановлена наявність підстав для відмови у відкритті провадження у справі, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 1 ст. 315 ЦПК України передбачено перелік категорій справ, які розглядає суд про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо за законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення.

Підставами припинення трудового договору є такі обставини, які визначаються законом як юридичні факти для припинення трудового договору.

Трудове законодавство України передбачає єдині загальні підстави припинення трудового договору, що визначено ст. 36 КЗпП України. Для окремих категорій працівників у законодавстві встановлений і ряд додаткових підстав, визначених 41 КЗпП та інші законодавчі акти.

При звільненні працівника в трудову книжку повинні вноситися записи про причини (підстави) звільнення відповідно до формулювання їх у законодавстві і з посиланням на відповідну статтю, пункт закону. Всі підстави припинення трудового договору можна класифікувати в залежності від двох критеріїв: 1) виду юридичного факту, який є причиною припинення; 2) волевиявлення яких саме суб`єктів спричинило припинення трудового договору.

За першим критерієм розрізняється припинення трудового договору в зв`язку з певними подіями (закінчення строку договору, смерть працівника), а за другим - у зв`язку з певними юридичними діями: - взаємне волевиявлення сторін; - ініціатива працівника;- ініціатива власника або уповноваженого ним органу; - ініціатива третіх осіб, які не є стороною трудового договору; - порушення правил прийому на роботу.

Таким чином, припинення трудових відносин має виражатись у певній юридичній формі.

Отже, факт існування між заявником та роботодавцем трудових правовідносин обумовлює існування спору про право продовження трудового договору чи його розірвання.

Тобто припинення трудового договору має певні правові наслідки як для заявника, так і для роботодавця, зокрема в частині проведення з працівником усіх необхідних розрахунків.

В даному випадку, звернувшись до суду із заявою про встановлення факту припинення трудових відносин, заявник зазначив, що він не може належним чином оформити припинення трудових відносин, оскільки підприємство знаходиться на окупованій території, у зв`язку з чим в трудовій книжці не зазначено про його звільнення, що перешкоджає реалізації права на працю, соціальних гарантій.

Тобто із змісту заяви вбачається, що між заявником та ДП «Артемсіль» існує спір щодо припинення трудових відносин, спонукання внести запису до трудової книжки про звільнення, тобто трудовий спір.

Аналогічна за своїм змістом правова позиція щодо наявності спору у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного суду від 03.05.2018 справа №235/3754/17.

За таких обставин, враховуючи те, що із заяви вбачається спір про право, який підлягає вирішенню в порядку позовного провадження, оскільки спір виник з приводу припинення трудових відносин, що вимагає оцінки обставин та доказів на підтвердження цих обставин, що є неможливим в рамках окремого провадження, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 260,261,293,315,352,353,354 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Бучанська філія Київського обласного центру зайнятості про встановлення факту припинення трудових відносин.

Роз`яснити заявнику право на звернення з даними вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Наталя Хацько