УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2025 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Зазначену позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 листопада 2025 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків не більше ніж п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Копію цієї ухвали суду 13 листопада 2025 року доставлено до електронного кабінету позивача, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

17 листопада 2025 року позивач подав до суду через систему «Електронний суд» заяву, яка була передана судді 21 листопада 2025 року, в якій просить продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви на сім днів з моменту фактичного ознайомлення з текстом ухвали - 17 листопада 2025 року, у зв`язку з тривалою відсутністю за місцем проживання та погіршення стану здоров`я.

Згідно змісту ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Оцінивши наведені в заяві про продовження процесуального строку пояснення, слід констатувати, що ухвала про залишення позовної заяви без руху доставлена до електронного кабінету позивача13 листопада 2025 року, жодного доказу на підтвердження наведених у заяві доводів неможливості ознайомлення з текстом ухвали суду до 17 листопада 2025 року, матеріали заяви не містять, що свідчить про необґрунтованість цієї заяви.

Тому не вбачається підстав для продовження позивачу строку на усунення недоліків.

Судом при постановленні даної ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить із того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. (Рішення Суду у справі Жоффрделя Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Станом на дату постановлення даної ухвали від позивача на адресу суду інших заяв чи клопотань не надходило.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що підстави для продовження строку на усунення недоліків відсутні, у встановлений ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 листопада 2025 року строк недоліки позовної заяви усунуті не були, суд убачає підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 8, 10, 14, 126, 127, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: