У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2025 року суддя Подільський районний суд м. Києва в складі судді Блащука А.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інша особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м. Києва із вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.08.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інша особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Позивачу для усунення зазначених недоліків наданий п`ятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху, яка була направлена 15.09.2025 на електронну адресу представника позивача ОСОБА_7 зазначену у позовній заяві. Документ доставлено до електронної скриньки: 15.09.2025 13:22:54. Однак, позивач зазначені в ухвалі суду недоліки не виправив.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Станом на 15.10.2025 недоліки, зазначені в ухвалі суду від 12.08.2025, позивачем не усунуті.

Так, згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інша особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , інша особа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до вимог ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя А.М.Блащук