Справа № 275/1282/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року с-ще Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Данилюк О. С. ,

за участю секретаря с/з Столярчук А.Ю.,

представника позивача Ровненка С.М., відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Брусилів заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року у цивільній справі № 275/1282/24 за позовом Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року у цивільній справі № 275/1282/24 за позовом АТ «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

В обґрунтування заяви посилався на те, що його не було належним чином повідомлено про розгляд справи судом, оскільки в матеріалах справи відсутні докази вручення йому судових повісток під підпис. Також вважає, що позивачем не було надано суду належних доказів на підтвердження своїх позовних вимог, в тому числі доказів факту відключення електроустановки відповідача 18.03.2024 року, через що, на його думку, неможливо підтвердити факт розкрадання електричної енергії відповідачем з цієї дати до 27.03.2024 року, коли представниками позивача було складено акт про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27.03.2024.

Просив скасувати заочне рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року у цивільній справі № 275/1282/24 за позовом АТ «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

В судовому засіданні з розгляду заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 доводи, викладені в заяві про перегляд заочного судового рішення підтримав, просив її задовольнити.

Представник позивача АТ «Житомиробленерго» Ровненко С.М. в судовому засіданні проти задоволення заяви ОСОБА_1 та скасування заочного рішення суду від 04.06.2025 року заперечував, оскільки актом про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27.03.2024 було зафіксовано факт безоблікового підключення побутовим споживачем електричної енергії згідно договору № 176-0422 від 22.02.2011 ОСОБА_1 до електричних мереж належної йому електроустановки - КТП-16, на підставі якого в подальшому було нараховано вартість необлікованої електричної енергії, яка була стягнута судом. При цьому представник позивача зазначив, що визначальним для нарахування збитків за порушення ПРРЕЕ є саме факт існування виявленого безоблікового підключення споживачем до електричних мереж, а не фактичне споживання електричної енергії. Також вказав, що в акті про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27.03.2024 було вказано адресу, зазначену у договорі № 176-0422 від 22.02.2011, укладеному з ОСОБА_1 , на яку здійснюється постачання електричної енергії. При цьому відповідач не звертався до АТ «Житомиробленерго» щодо зміни зазначеної адреси. Просив відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду.

Суд, вислухавши пояснення відповідача ОСОБА_1 та представника позивача АТ «Житомиробленерго» Ровненка С.М., перевіривши матеріали цивільної справи № 275/1282/24, прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що в провадженні Брусилівського районного суду Житомирської області перебувала цивільна справа № 275/1282/24 за позовом АТ «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Заочним рішенням Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року у цивільній справі № 275/1282/24 позовні вимоги Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» було задоволено та з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» стягнуто вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, в сумі 135 092 гривні 39 копійок, а також сплачений судовий збір в сумі 2 422 гривні 40 копійок.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

В заяві про перегляд заочного рішення суду відповідач ОСОБА_1 посилався на неналежне його повідомлення про розгляд справи судом.

Так, згідно ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вказаної вимоги ЦПК судом було встановлено зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 (а.с. 105 т. 1), на яке судом було направлено копію позовної заяви з ухвалою суду про відкриття провадження у справі, а в подальшому й направлялись судові повістки (а.с. 85, 91, 110, 111 т. 1, 116 т. 2), останні з яких повернулись до суду з відміткою про те, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 110, 111 т. 1, 116 т. 2).

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

При цьому п. 4 ч. 8 вказаної статті визначає, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Також абз. 2 ч. 1 ст. 131 ЦПК України встановлено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Незважаючи на це, судом ще тричі в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України було опубліковано оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідача ОСОБА_1 у судові засіданні по вказаній цивільній справі (а.с. 117-118 т. 1, 124-126 т. 1, 65-67 т. 2).

З огляду на наведене, доводи відповідача ОСОБА_1 щодо недотриманні судом порядку повідомлення його про час та місце розгляду справи повністю спростовуються матеріалами цивільної справи № 275/1282/24.

До того ж суд звертає увагу ОСОБА_1 , що в матеріалах справи містяться численні його звернення до суду під час знаходження справи в провадженні суду, що також свідчить про його обізнаність щодо розгляду судом вказаної цивільної справи.

При цьому, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Натомість, відповідач ОСОБА_1 своїм правом з`явитись в судове засідання з розгляду вказаної цивільної справи, а також подати відзив на позовну заяву АТ «Житомиробленерго» не скористався.

Не заслуговують й на увагу доводи відповідача ОСОБА_1 щодо відсутності у справі доказів факту відключення електроустановки відповідача 18.03.2024 року, через що, на його думку, неможливо підтвердити факт розкрадання електричної енергії відповідачем з цієї дати до 27.03.2024 року, коли представниками позивача було складено акт про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27.03.2024.

Так, 27.03.2024 року працівниками Брусилівського РЕМ АТ «Житомиробленерго» в присутності споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення п.п. 5 п. 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення електроустановок до електромережі без порушення схеми обліку, про що було складено акт про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27 березня 2024 року (а.с. 18 т. 1).

При цьому факт відключення електроустановки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 , лічильник тип: НІК2303АПІТ № 0093320, підтверджується завданням № 231 від 18.03.2024 року (а.с. 17 т. 1).

Слід зазначити, що вимогами нормативно-правових актів не передбачено типової форми акта про припинення електропостачання. З огляду на таке, завдання № 231 є належним доказом на підтвердження факту такого припинення в даному випадку.

При цьому споживачу ОСОБА_1 16.02.2024 року за № 95 від Брусилівського РЕМ АТ «Житомиробленерго» було направлено попередження про припинення надання послуг із розподілу (постачання) електричної енергії з 09 години 18.03.2024 року через звернення електропостачальника ТОВ «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» від 15.02.2024 року (а.с. 25 зворот т. 1).

Згідно пункту 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року (надалі - Правила), самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Відповідно до пп. 5 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі без порушення схеми обліку.

Так, протоколом № 9 засідання комісії від 13.05.2024 року щодо розгляду акту про порушення ПРРЕЕ від 27 березня 2024 року № 03769-24 було встановлено, що споживач ОСОБА_1 на своєму об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , порушив п.п. 5 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме здійснив самовільне підключення електроустановок до електромережі без порушення схеми обліку.

У зв`язку з зазначеним, здійснено нарахування не облікованої електричної енергії обсягом 20 736 кВт, вартість якої становить 135 092, 39 грн. На підтвердження розміру збитків та здійснених розрахунків надано акт з застосованою формулою щодо розміру заборгованості за період за 18.03.2024 до 27.03.2024 року (а.с. 23 т. 1).

При цьому зазначений розрахунок здійснено на підставі Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, в тому числі кількість днів у періоді, за який має здійснюватися розрахунок, визначено на підставі п. 8.4.8 Правил, розрахунок вартості виконано згідно п. 8.4.7 Правил.

Отже, підсумовуючи наведене, слід зазначити, що саме факт самовільного підключення електроустановки споживача ОСОБА_1 до електромережі без порушення схеми обліку, який був зафіксований актом про порушення ПРРЕЕ № 03769-24 від 27 березня 2024 року, призвів до нарахування йому суми збитків, завданих оператору системи. Відсутність зафіксованих у завданні на виконання робіт з відключення споживача № 231 від 18.03.2024 року показів лічильника на дату відключення 18.03.2024 року ані на факт порушення ПРЕЕ споживачем ОСОБА_1 , ані на суму нарахованих йому збитків не впливає.

Також не впливають на висновки суду й заперечення відповідача щодо адреси розташування електроустановки відповідача, що вказана в акті про порушення ПРРЕЕ від 27 березня 2024 року № 03769-24, а саме АДРЕСА_1 , оскільки згідно договору № 176-0422 від 22.11.2011 року про користування електричною енергією, укладеного між ВАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» та ОСОБА_1 , останній є споживачем електричної енергії саме за цією адресою (а.с. 11-13 т. 1). Доказів протилежного суду відповідачем не надано.

Згідно вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykhv. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Також у рішенні Європейського Суду з прав людини від 07.07.1989 по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії" зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

За врахуванням наведеного, оцінюючи викладені відповідачем ОСОБА_1 доводи заяви про перегляд заочного рішення суду на предмет їх значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що у вказаній заяві відповідач не наводить посилань на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, які не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку з неявкою відповідача. Доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача, до заяви не додано, доводи, викладені в заяві, не мають істотного значення для вирішення справи та не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, приймаючи до уваги доводи, викладені у заяві відповідача ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року у цивільній справі № 275/1282/24.

При цьому суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258-260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Брусилівського районного суду Житомирської області від 04.06.2025 року, ухваленого в цивільній справі № 275/1282/24 за позовом Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 17 листопада 2025 року.

Суддя О. С. Данилюк