Справа №: 398/2401/25
провадження №: 2/398/1877/25
"12" листопада 2025 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Подоляк Я.М.,
за участю секретаря судового засідання Калатаєвської С.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Олександрія цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округ Кіровоградської області Куліш Людмила Григорівна, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округ Кіровоградської області Куліш Людмила Григорівна, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки площею 1042,30 кв.м, наданої для будівництва та обслуговування вказаного житлового будинку. Вказане майно належало матері на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24.04.2007 року в порядку спадкування після смерті її чоловіка, а його, позивача, батька - ОСОБА_4 . Після смерті матері приватним нотаріусом Олександрійського нотаріального округу Кіровоградської області Куліш Л.Г. була заведена спадкова справа. Окрім нього спадкоємцями матері також є її онуки, діти його рідної сестри ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , - ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . Його племінниця ОСОБА_6 в установлений законом строк подала до нотаріуса заяву про відмову від спадщини. При цьому, на час смерті матері остання, згідно довідки, була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою на той час також був зареєстрований і його племінник ОСОБА_2 . При цьому, ОСОБА_2 в будинку з 1989 року не проживав, а з березня 2019 року взагалі проживає за кордоном. Тобто, на час відкриття спадщини ОСОБА_2 хоч і був зареєстрований за однією адресою зі спадкодавцем, однак фактично не проживав. В установлений законом строк ОСОБА_2 з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 до нотаріуса не звертався. Реєстрація ОСОБА_2 за однією адресою зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не є беззаперечним доказом його постійного проживання за вказаною адресою.
Встановлення факту непроживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем, тобто його, заявника, матір`ю ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини, необхідне йому для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на весь спадковий будинок та земельну ділянку.
Ухвалою суду від 09.06.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі.
Ухвалою суду від 09.09.2025 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до розгляду по суті вимог..
Учасники справи в судове засідання не з`явились.
До розгляду справи по суті вимог позивач подав заяву про розгляд справи без його участі.
Третя особа також подала заяву про розгляд справи без її участі.
Відповідач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини його неявки не повідомив, відзив на позов від нього на адресу суду не надходив.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим ухвалити по справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, судом встановлено наступне.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .
Згідно з копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 24.04.2007 року державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Яковенко В.М., зареєстрованого в реєстрі за №1-806, ОСОБА_3 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 24.04.2007 року державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Яковенко В.М., зареєстрованого в реєстрі за №1-804, ОСОБА_3 є власником земельної ділянки, переданої для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд та під сад площею 1042,30 кв.м., що розташована на території Олександрійської міської ради, АДРЕСА_1 .
Згідно з копією свідоцтва серія НОМЕР_2 , виданого Компаніївським районним бюро РАЦС, про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .
Відповідно до акту про склад сім`ї від 12.03.2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Як вбачається з копій матеріалів спадкової справи №34/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , 09.12.2019 року з заявою про прийняття спадщини звернувся син останньої - ОСОБА_1 . ОСОБА_10 , яка є онукою ОСОБА_3 , подала заяву, відповідно до якої заяву по прийняття спадщини протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, вона не подавала, разом з померлою за її останнім місцем реєстрації не проживала, в суд за визначенням додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини звертатись не буде.
Згідно копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_4 .
Відповідно до довідки голови квартального комітету №2 Олександрійської міської ради Кіровоградської області 12.11.2019 року за вихідним №404, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до своєї сперті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На час її смерті за вказаною адресою були зареєстровані: син - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , онук - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований, але не проживає.
Згідно довідки Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради від 11.10.2024 року №5279/183/16, згідно Реєстру Олександрійської територіальної громади ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до своєї смерті була зареєстрована та знята з реєстрації 25.07.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 . На момент її смерті за вказаною адресою були зареєстровані: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до копії свідоцтва серія НОМЕР_4 , виданого повторно, про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .
Згідно з копією архівної довідки №001 від 30.10.2024 року право власності на будинок АДРЕСА_1 за архівними даними КП «ОМБТІ» належало ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24.04.2007 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Яковенко В.М., р№1-806, та зареєстрованого в КП «ОМБТІ» 18.05.2007 року р№8006/47. Назву вулиці Матросова змінено на вулиця Грецька на підставі рішення №646 від 30.06.2023 року.
Згідно зі статтями 1216,1217,1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).
У частинах першій та другій статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261-1265 цього Кодексу.
Частиною першою статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина першастатті 1268 ЦК України).
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, склад спадкового майна, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Орієнтовний перелік судових способів захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою статті 16 ЦК України.
Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою.
Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача.
Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування.
Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд.
Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.
Предметом позову ОСОБА_1 визначив вимогу про встановлення факту непроживання ОСОБА_2 із спадкодавцями на час відкриття спадщини та неприйняття відповідачем спадщини після смерті бабусі.
Отже, предметом заявлених вимог є встановлення факту, що має юридичне значення, з метою належного оформлення позивачем спадщини після смерті матері.
Однак, виходячи зі змісту позовних вимог, позивач фактично намагається довести своє право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважаючи себе єдиним спадкоємцем першої черги після смерті останньої який прийняв спадщину у встановленому законом порядку.
Ураховуючи викладене, суд виходить з того, що вимога про встановлення факту постійного непроживання відповідача зі спадкодавцем за місцем відкриття спадщини та визнання його таким, що не прийняв спадщину, не є належним способом судового захисту позивача у розумінні статті 16 ЦК України, оскільки не передбачена нормами цієї статті та положеннями Книги Шостої ЦК України «Спадкове право».
Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.
Факти, про які позивач просить ухвалити рішення у цій справі щодо постійного непроживання відповідача із спадкодавцем та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, підлягають встановленню при розгляді позову про визнання права власності на спадщину.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.
Керуючисьст.ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355 ЦПК України, суд,
У задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округ Кіровоградської області Куліш Людмила Григорівна, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Третя особа: приватний нотаріус Олександрійського районного нотаріального округ Кіровоградської області Куліш Людмила Григорівна, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 .
Повний текст складено 18.11.2025 року.
Суддя Я.М. ПОДОЛЯК