Справа № 128/3094/24
УХВАЛА

17 листопада 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.,

за відсутності учасників справи,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна академія аграрних наук України, Державне підприємство «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про витребування земельної ділянки,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 19.08.2024 відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання.

10.09.2024 представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Огородник В.В. подав до суду відзив на позовну заяву.

17.09.2024 представник Національної академії аграрних наук України подав до суду письмові пояснення.

23.09.2024 прокурор Вінницької обласної прокуратури подав до суду відповідь на відзив.

01.11.2024 представник Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області подав до суду письмові пояснення у справі.

21.11.2024 прокурор Вінницької обласної прокуратури подав до суду заперечення на письмові пояснення Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 20.12.2024 частково задовольнив заяву першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури про забезпечення позову; забезпечив позов першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна академія аграрних наук України, Державне підприємство «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом скасування державної реєстрації прав та зобов`язання повернути земельну ділянку, а саме: заборонив органам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, в тому числі державним кадастровим реєстраторам, здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі вносити зміни в Державний земельний кадастр, спрямовані на відчуження, об`єднання, поділ щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:007:0733 площею 0,085 га, що розташована на території Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області; в іншій частині заяву про забезпечення позову залишив без задоволення.

17.01.2025 прокурор Вінницької обласної прокуратури подав до суду додаткові письмові пояснення щодо доводів відповідача та Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 13.03.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті.

15.04.2025 в.о. директора ДП «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України» подав письмові пояснення.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 02.10.2025 задовольнив клопотання про поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову; поновив заступнику керівника Вінницької обласної прокуратури строк на подання заяви про зміну предмету позову;прийняв до розгляду заяву про зміну предмету позову; позовну заяву першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області залишив без руху та надав першому заступнику керівника Вінницької обласної прокуратури строк для усунення недоліків.

10.10.2025 прокурор Вінницької обласної прокуратури подав до суду заяву щодо ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 02.10.2025 в частині залишення позовної заяви без руху. Заява мотивована тим, що «ознаки добросовісності набувача визначені у статті 388 ЦК України, згідно з якою добросовісним набувачем є особа, яка за відплатним договором придбала майно в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати. Предметом даного позову (після відповідної зміни) є витребування земельної ділянки у ОСОБА_1 , який набув право власності на неї безоплатно на підставі договору дарування від 02.05.2023, згідно з яким ОСОБА_2 безоплатно передала спірну земельну ділянку ОСОБА_1 . Тобто ОСОБА_1 не набув права власності на земельну ділянку на підставі оплатного договору. Слід також зазначити, що Вінницьким апеляційним судом 14.08.2025 розглядався подібний даній ситуації спір у справі № 127/5604/25. За результатами апеляційного перегляду ухвали Вінницького міського суду за апеляційною скаргою прокуратури Вінницьким апеляційним судом у справі № 127/5604/25 незаконну ухвалу скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вінницьким апеляційним судом зазначено про неможливість застосування норм Закону України №4292-1Х від 12.03.2025 в частині внесення коштів на депозитний рахунок суду, оскільки позов пред`явлено до недобросовісного набувача, оскільки ним земельна ділянка набута у власність безкоштовно, а не на підставі оплатного договору. Невнесення прокурором вартості майна на депозитний рахунок суду виключає можливість постановлення рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, але не виключає можливість розгляду справи за позовом прокурора та ухвалення судом рішення про витребування майна у недобросовісного набувача. Таким чином, частина п`ята статті 390 ЦК України не поширюються на випадки подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача. Питання добросовісності чи недобросовісності набувача судом може бути вирішене лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення. Таким чином, у випадку встановлення обставин недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування ч. 5 ст. 390 ЦК України, а у разі встановлення обставин добросовісності залишає без розгляду позов з огляду на невнесення прокурором вартості майна на депозитний рахунок суду. У законодавстві України, в тому числі у Законі України №4292-IХ, відсутні норми, які вказують на те, що ч. 4 ст. 177 ЦПК України має зворотну дію в часі. Таким чином, норми ЦПК України підлягають застосуванню в редакції, чинній на час вчинення окремої процесуальної дії звернення прокурора з позовом до суду (01.08.2024). Оскільки позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України у редакції, чинній на 01.08.2024, підстав для подання прокурором до суду оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) земельних ділянок та документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів вартості земельних ділянок, не було та немає на цей час. Законодавець визначив механізм повернення позивачу коштів, внесених ним на депозитний рахунок, лише у випадку відмови у задоволенні позову до добросовісного набувача або залишення його без розгляду. Натомість механізм повернення коштів, які внесено позивачем на вимогу суду на депозитний рахунок, у разі встановлення судом під час розгляду спору недобросовісності набувача, відсутній. Водночас прокуратурою наведено ряд доводів, які свідчать, що відповідач не є добросовісним набувачем спірної ділянки. Вказані доводи та докази відповідачем не спростовані. Враховуючи наведене, підстави для внесення коштів на депозитний рахунок суду відсутні».

У судове засідання 17.11.2025 учасники справи не з`явились, хоч в установленому законом порядку повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду.

Прокурор Вінницької обласної прокуратури Паук В. попередньо подав до суду заяву, у якій зазначив, що не заперечує проти проведення судового засідання без застосування заходів технічної фіксації.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Огородник В.В. попередньо подав до суду заяву, у якій просить провести засідання, призначене на 17.11.2025, без участі представника відповідача. Враховуючи, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви, просить залишити позовну заяву без розгляду.

У матеріалах справи наявне клопотання в.о. директора ДП «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України» Погорілої Л., у якому вона просить розглянути справу за відсутності представника третьої особи, позовні вимоги, викладені у позовній заяві, підтримують у повному обсязі.

У частині третій статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Будь-які інші заяви чи клопотання учасники справи до суду не подавали.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання 17.11.2025 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Оглянувшиматеріали цивільної справи № 128/3094/24, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадку. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У статті 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, однак виключно в порядку, встановленому цим Кодексом.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 (справа № 500/1912/22) зазначив, що застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025, який набрав чинності 09.04.2025, статтю 390 ЦК України доповнено частиною п`ятою такого змісту: «5. Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Також Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025 частину четверту статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви», а статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Згідно з п. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 02.10.2025 задовольнив клопотання про поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову; поновив заступнику керівника Вінницької обласної прокуратури строк на подання заяви про зміну предмету позову;прийняв до розгляду заяву про зміну предмету позову; позовну заяву першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області залишив без руху та надав першому заступнику керівника Вінницької обласної прокуратури строк для усунення недоліків.

Згідно з частинами дванадцятою та тринадцятою статті 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 02.10.2025 прокурор Вінницької обласної прокуратури 10.10.2025 подав заяву, у якій, крім іншого, зазначив, що «предметом даного позову (після відповідної зміни) є витребування земельної ділянки у ОСОБА_1 , який набув право власності на неї безоплатно на підставі договору дарування від 02.05.2023, згідно з яким ОСОБА_2 безоплатно передала спірну земельну ділянку ОСОБА_1 . Тобто ОСОБА_1 не набув права власності на земельну ділянку на підставі оплатного договору».

Тобто прокурор Вінницької обласної прокуратури, відрефлексувавши на ухвалу суду від 02.10.2025, вказав на обставини, які, на його думку, свідчать про відсутність підстав у даному випадку для внесення коштів на депозитний рахунок суду.

Слід зазначити, що Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 13.03.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті. Станом на даний час розгляд справи по суті ще не розпочинався, подані сторонами докази у судовому засіданні не досліджувалися.

За таких обставин, враховуючи подану до суду 10.10.2025 заяву прокурора Вінницької обласної прокуратури, у якій він вказує, що відповідач ОСОБА_1 набув право власності на спірну земельну ділянку безоплатно на підставі договору дарування від 02.05.2023, беручи до уваги відсутність заперечень щодо даних обставин у сторони відповідача ОСОБА_1 та те, що судом на даний час такі обставини не досліджувались, а тому висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду буде передчасним на даному етапі судового розгляду, у в`язку з чим заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Огородника В.В.про залишення позову без розгляду слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 187, 260, 265 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Огородника В.В.про залишення без розгляду позову першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна академія аграрних наук України, Державне підприємство «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про витребування земельної ділянки залишити без задоволення.

Судовий розгляд у справі №128/3094/24 за позовною заявою першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна академія аграрних наук України, Державне підприємство «Науковий інноваційно-технологічний центр Інституту кормів та сільського господарства Поділля Національної академії аграрних наук України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про витребування земельної ділянки відкласти на 14 год 00 хв 21 січня 2026 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ