РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/3564/25

03 листопада 2025 року

Костопільський районний суд Рівненської області

в складі судді Снітчук Р.М.

за участі секретаря Зберун К.Ф.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Костопіль у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головинської сільської ради Рівненської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач у поданій позовній заяві покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 .

До складу спадщини, яка відкрилася внаслідок його смерті, входять житловий будинок з надвірними будівлями та земельна ділянка для його обслуговування, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті брата ОСОБА_2 , інші спадкоємці відсутні. На даний час має намір оформити спадщину, однак у позасудовому порядку цього зробити не може, оскільки, пропустила встановлений законом шестимісячний строк для її прийняття та відсутній актовий запис про її народження, який би підтвердив родинність їх стосунків. У зв`язку з наведеним постановою нотаріуса від 14.03.2025 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки вважала, що після смерті брата спадщину прийняв спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Лише у січні 2025 року, після звернення до нотаріуса, дізналася, що спадщину після смерті ОСОБА_2 ніхто не прийняв.

Просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 - три місяці.

У підготовче судове засідання позивач не з`явилися, подала письмове клопотання про розгляд справи у її відсутності, заявлені вимоги просила задовольнити, покликаючись на викладені у позовній заяві обставини.

Представник відповідача Головинської сільської ради Рівненського району Рівненської області у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши показання свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно до ч. 1, ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У повному витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 15.03.2025 зазначено дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_1 ОСОБА_6 , 1940 року народження, уродженка та жителька с. Ставок Деражненського району Ровенської області.

Із повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 15.03.2025 вбачається, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , у с. Ставок Костопільського району Ровенської області.

Із повідомлення Державного архіву Рівненської області від 22.04.2025 вбачається, що актовий запис про народження позивача ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на зберіганні відсутній.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні показав, що позивач ОСОБА_1 його бабуся, її рідний брат ОСОБА_2 проживав у с. Ставок, у будинку своїх батьків. Він був одиноким, сім`ї не мав. Коли він захворів, ОСОБА_1 забрала його до себе та доглядала за ним. ОСОБА_2 помер у 2004 році. ОСОБА_1 здійснювала його поховання.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні показав, що позивач ОСОБА_1 є рідною сестрою його бабусі ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , який помер у 2004 році. До смерті ОСОБА_2 проживав одиноко, своєї сім`ї не мав, позивач опікувалася ним, здійснювала його догляд та поховання.

Таким чином досліджені судом докази у своїй сукупності доводять факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зокрема те, що позивач є його рідною сестрою.

Також встановлено, що рідний брат позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 29.05.2004.

Із довідок Головинської сільської ради від 27.02.2025 вбачається, що на час відкриття спадщини ОСОБА_2 був зареєстрований та постійно проживав один по АДРЕСА_1 , згідно погосподарської книги № 8 с. Ставок, особовий рахунок № НОМЕР_2 , за ним рахувався зазначений житловий будинок.

Згідно до заповіту від 22.12.2003, посвідченого секретарем Звіздівської сільської ради Костопільського району Рівненської області Чирук С.А. 22.12.2003, зареєстровано в реєстрі за № 598, ОСОБА_2 заповів все належне йому майно ОСОБА_3 .

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 26.05.2025 вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцва про право на спадщину) від 14.03.2025 вбачається, що свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 не видавалися.

З наведеного вбачається, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 спадщини після смерті ОСОБА_2 не прийняв.

У витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі зазначено, що реєстрацію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 проведено 14.03.2025.

Із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 звернулася 14.03.2025 позивач ОСОБА_1 , яка є рідною сестрою спадкодавця.

Таким чином відповідно до ст. 1262 ЦК України позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті рідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Також встановлено, що після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок, що по АДРЕСА_1 та земельна ділянка, на якій він розташований.

Постановою приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Скоропад В.В. від 14.03.2025 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач має намір оформити спадщину після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Однак свідоцтва про право на спадщину за законом отримати не має можливості у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття.

Разом із тим, судом встановлено, що у визначений законом строк позивач спадщини не прийняла з об`єктивних причин, які пов`язані з непереборними, істотними труднощами, що виникли для неї. Зокрема позивачу не було відомо про неприйняття спадщинипісля смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за заповітом ОСОБА_3 . Про вказаний факт їй стало відомо лише у березні 2025, після звернення до нотаріуса.

Наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважними.

Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Встановлені судом обставини свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За наведених обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог, вважає причини пропуску позивачем строку звернення за прийняттям спадщини поважними і відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначає їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. 1217, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 10 - 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головинської сільської ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженка с. Ставок Костопільського району Рівненської області є рідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Інформація про сторони:

Позивач ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач Головинська сільська рада Рівненського району Рівненської області, вул. Вишнева,1, с. Головин Рівненського району Рівненської області, .

Повний текст рішення складено 10 листопада 2025 року.

Суддя: Р. М. Снітчук