Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Годованюк Ю.Р., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач 1), ОСОБА_2 (надалі за текстом - позивач 2, разом поіменовані співвідповідачі), звернулись до Подільського районного суду міста Києва (надалі за текстом - відповідач), третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора (надалі за текстом - третя особа) з позовом до Київської міської ради, про встановлення факту належності права власності (з урахуванням заяви про зміну предмету позовної заяви).

Позовна заява обгрунтована тим, що метою встановлення вказаного факту є необхідність отримання позивачем 1 свідоцтва на право спадкування 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 (надалі за текстом -квартира) від померлого ОСОБА_3 та реалізації співпозивачами права власності на майно, з огляду на що, співпозивачі просять суд:

Встановити факт належності позивачу 2 права власності на 1/3 частини квартири.

2) Встановити факт належності позивачу 1 права власності на 1/3 частини квартири.

3) Встановити факт належності ОСОБА_3 права власності на 1/3 частини квартири.

Ухвалою Суду від 28.10.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд в спрощеному позовному провадженні з викликом сторін.

Ухвалою Суду від 10.12.2024 витребувано докази у третьої особи.

18.02.2025 до суду від третьої особи надійшло клопотання про долучення доказів.

У судовому засідання 01.04.2025 судом було прийнято до розгляду заяву співпозивачів про зміну предмету спорту.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У судове засідання 26.05.2025 сторони не з`явились.

Відтак, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Позивач 1 та ОСОБА_3 уклали шлюб 19.10.1974, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 19.10.1974 НОМЕР_1 .

Співпозивачі та ОСОБА_3 є спільними сумісними власниками квартири, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно індексний №18657206 від 05.03.2014.

У відповідності до Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №18657245 від 05.03.2014 cпівпозивачі та ОСОБА_3 є спільними сумісними власниками квартири, розмір частки 1.

Відповідно до заповіту ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати на день смерті і на що за законом матиме право заповів позивачу 1, а в разі її смерті до відкриття спадщини, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття, заповів позивачу 2.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 від 19.12.2023.

Позивач 1 звернулась до третьої особи з заявою про прийняття спадщини №1676 від 21.05.2024.

Третьою особою постановою від 02.08.2024 було відмовлено позивачу 1 у видачі Свідовцтва про право на спадщину на 1/3 частини квартир.

При розгляді справи, суд керується наступним.

Згідно із статтею 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За містом ст. 355 ЦК України Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом (ч.1 ст. 357 ЦК України).

Відповідно до положень ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. У разі вчинення одним із співвласників правочину щодо розпорядження спільним майном вважається, що він вчинений за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом (ч.2 ст. 369 ЦК України).

Судом встановлено, що квартира належала співпозивачам та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності без виділу часток.

Таким чином співпозивачі та ОСОБА_3 мали по 1/3 частці у праві спільної сумісної власності, з огляду на що суд доходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 18, 133, 141, 259, 263-265, 280-282, 289, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності права власності - задовольнити;

Встановити факт належності ОСОБА_2 , права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Встановити факт належності ОСОБА_1 , права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Встановити факт належності ОСОБА_3 , права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Повне найменування сторін:

позивач - ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 );

позивач - ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 );

відповідач - Київська міська рада (адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, 7);

третя особа - П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора (адреса: 02217, м. Київ, вул. Закревського, буд. 47);

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч. 2 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України. Оскарження рішення суду не зупиняє його виконання;

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя В.В. Гребенюк