Справа № 645/2344/25
Провадження № 2/645/1713/25
У Х В А Л А

17 листопада 2025 року м. Харків

Немишлянського районного суду м. Харкова у складі

головуючого судді Спесивцева О.В.,

секретаря судового засідання Асєєвої К.М.

позивача (в режимі відеоконференції) Голозубова В.В.

представника позивача (в режимі відеоконференції) Александрової Т.В.

представника відповідача 2 (в режимі відеоконференції) Процько А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника позивача адвоката Александрової Тетяни Василівни про виклик свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ, Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» Структурний підрозділ Основ`янської колійної машинної станції про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Немишлянського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ, Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» Структурний підрозділ Основ`янської колійної машинної станції про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 15.04.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено справу розглядати в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання.

21.10.2025 року до суду від представника позивача адвоката Александрової Т.В. надійшла заява, в якій вона просила викликати та допитати в якості свідків ОСОБА_2 , який працює на посаді начальника Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ»; ОСОБА_3 - майська цеха важких колійних машин Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ»; колишнього помічника з кадрових питань Журавського Олега Миколайовича.

В обґрунтування заяви вказувала, що у позовній заяві позивач зазначав, що його звільнення відбулося під примусом та тиском начальника ОСОБА_2 . Також, під час надання особистих пояснень суду, позивач підтвердив ці обставини. Крім того, під час надання суду пояснень позивач повідомив інші факти, що мають значення для встановлення всіх обставин у справі. Так, безпосередньо майстер цеху важких колійних машин ОСОБА_3 був відповідальним за облік робочого часу позивача. Помічник з кадрових питань ОСОБА_4 безпосередньо готував документи для звільнення позивача та йому відомі обставини написання позивачем заяви про звільнення за угодою сторін. А тому вважає, що для повного з`ясування всіх обставин справи та підстав звільнення позивача, необхідно викликати в судове засідання та допитати свідків. Також вказує, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції. Вказує, що для позивача ці докази є вкрай важливими та він не міг надати суду самостійно це клопотання разом з позовною заявою, адже віні не є фахівцем у галузі права.

Від представника відповідача 2 (Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» Структурний підрозділ Основ`янської колійної машинної станції) адвоката Процко А.В., надійшли письмові заперечення на заяву про виклик свідків, в яких просив відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що в заяві про допит свідків представник позивача не надав належних аргументів з якою метою суд повинен задовольнити вказану заяву, що, на його думку, свідчить про умисне затягування розгляду справи у зв`язку з відсутністю підтвердження фактів з боку керівництва Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції. Вказує, що предметом даного спору є поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. А тому вважає, що клопотання про допит свідка по цивільній справі не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до положень ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Також зазначив, що 06.01.2025 ОСОБА_4 , звільнився за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за віком, на підтвердження чого надав копії відповідної заяви та наказу.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заявлене клопотання, просила поновити строк на його подання та задовольнити клопотання про виклик свідків.

Позивач підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання з підстав вказаних у письмових запереченнях на нього.

Представник відповідача 1 у судове засідання не прибули, про розгляд справи були повідомлені.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача 2, дослідивши заявлене клопотання та заперечення на нього, суд дійшов до наступного висновку.

Пунктом 2 та пунктом 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам та користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Свідки, відповідно до частини першої статті 65 ЦПК України, є одними із учасників процесу.

Згідно з частиною першою статті 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

За вимогами ч.ч. 1, 4 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі (ч. 3 ст. 91 ЦПК України).

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх клопотанням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Статтю 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначена норма гарантує «право на суд», одним з елементів якого є право на доступ до суду, тобто право ініціювати судовий розгляд цивільної справи (див. mutatismutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golderv. theUnitedKingdom), заява № 4451/70, § 36).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

Надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «МірагальЕсколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надто суворе тлумачення судом процесуальних норм позбавляє позивача, або інших учасників справи права доступу до суду, що згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Верховний Суд у своїй постанові від 29вересня 2022 року по справі № 500/1912/22, зазначив, що застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, враховуючи наведені норми процесуального закону, практику Європейського суду з прав людини, доводи позивача та його представника, суд приходить до висновку про можливість поновлення процесуального строку.

Вирішуючи клопотання про виклик і допит свідків у судовому засіданні, суд доходить переконання, що для перевірки наявності обставин, викладених в позовній заяві та вказані позивачем під час судового розгляду, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, наявні підстави для виклику в якості свідків ОСОБА_2 , який працює на посаді начальника Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» та ОСОБА_3 , який працює на посаді майська цеха важких колійних машин Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ».

При цьому, суд відмовляє в задоволенні клопотання в частині виклику в якості свідка ОСОБА_4 , оскільки заявником в порушення вимог ч. 1 ст. 91 ЦПК України не було вказано місце проживання (перебування) або місце роботи вказаної особи.

Керуючись ст.ст.91, 92, 126, 352, 354 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити представнику позивача процесуальний строк.

Клопотання представника позивача адвоката Александрової Тетяни Василівни, про виклик свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ, Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» Структурний підрозділ Основ`янської колійної машинної станції про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Викликати до Немишлянського районного суду м. Харкова та допитати в якості свідків у судовому засіданні:

- ОСОБА_2 , який працює на посаді начальника Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» (61080, м.Харків, Мереф`янське шосе, 30-А);

- ОСОБА_3 , який працює на посаді майська цеха важких колійних машин Структурного підрозділу Основ`янської колійної машинної станції Філії «ЦЕНТР З БУДІВНИЦТВА ТА РЕМОНТУ КОЛІЇ» Акціонерного товариства «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» (61080, м.Харків, Мереф`янське шосе, 30-А).

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за ст.384КК України за завідомо неправдиві показання та ст.385КК України за відмову від давання показань на вимогу суду, одночасно роз`яснивши, що згідно ст.63 Конституції України особа не несе відповідальності за відмову давати показання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначене законом.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 21.11.2025 року.

Головуючий суддя О.В. Спесивцев