Провадження №2/333/5954/25
У Х В А Л А

Іменем України

19 листопада 2025 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши матеріли позовної заяви ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В:

До Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій позивач просить суд визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/2 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 554,53 кв.м., кадастровий номер :01:024:0180, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом із позовною заявою до суду надійшло клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору у справі про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, оскільки вона є пенсіонеркою, отримує мінімальну пенсію, не має іншого доходу, є внутрішньо переміщеною особою. Справа має для неї важливе життєве значення це питання єдиного житла.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору, суд виходить з такого.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У розумінні приписів ст.8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян, а також за інших обставин, які не дають можливості здійснити оплату судових витрат.

Вказаними нормами Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський Суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Зазначені позивачкою у клопотанні про звільнення від сплати судового збору обставини, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору. Інших підстав для звільнення від сплати судового збору позивачем не наведено.

Відтак, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, задоволенню не підлягає.

Крім того, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

В позовній заяві ціна позову не зазначена, що не відповідає вимогам закону.

Також на підставі ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Згідно з ч.4 ст.175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2025 року становить 3028,00 гривень.

Відтак позивачу необхідно зазначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості майна на час звернення до суду з вказаним позовом, право власності на яке останній просить визнати за ним, і сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру відповідно до реальної ціни позову та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, позовна заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків та наданням строку для їх усунення.

Керуючись ст.ст.175-177, 185, 260-261 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору відмовити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк не будуть усунуті зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков