Справа № 309/4061/25
Провадження № 2/309/1523/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Кемінь В.Д. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вишківської селищної ради Хустського району про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини після смерті батька, ОСОБА_2 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати - ОСОБА_3 .

Мати проживала разом з батьком до дня смерті, однак спадщину не прийняла.

У встановлений законом строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки був упевнений, що ніхто не претендує на земельну ділянку, яка відноситься до спадкового майна.

На даний час він має можливість оформити спадщину, однак нотаріусом було відмовлено у прийнятті заяви у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та рекомендовано звернутися з даним позовом до суду.

Вивчивши позовну заяву з доданими до неї матеріалами, доходжу висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини.

Так, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, суди відкривають провадження в такій справи у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, не прийняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особи відповідальних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року по справі № 352/382/18 зазначено, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналогічні висновки викладені зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження №61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі №200/9984/16-ц (провадження №61-11977св19).

З огляду на наведене вище суд до відкриття провадження у справі про визначення особі додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, має перевірити в матеріалах позовної заяви наявність інформації про місце відкриття спадщини, заведення спадкової справи, інших спадкоємців, які прийняли спадщину, у разі їх наявності встановити відсутність їх письмової згоди на подання позивачем заяви про прийняття спадщини, наявність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Подана позовна заява таких відомостей не містить і до неї не додано відповідних доказів про це.

Відсутність відомостей про наявність спадкової справи, постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії свідчить про передчасність звернення до суду, а у разі наявності такої інформації - про необхідність надання її суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вишківської селищної ради Хустського району про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.