Провадження № 2/127/8132/25
УХВАЛА

17 листопада 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Шаміна Ю.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алло», Магазину «Алло» про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

10 листопада 2025 року до Вінницького міського суду Вінницької області через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 подана до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алло», Магазину «Алло» про захист прав споживачів.

11 листопада 2025 року позивач ОСОБА_1 через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» подав заяву про уточнення позовних вимог.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Слід зауважити, що згідно положень ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 14.08.2019 року у справі №519/77/18, від 15.04.2020 року у справі №474/106/18.

Відповідачами за даним позовом позивачем визначено Товариство з обмеженою «Алло» та Магазин «Алло», проте позивачем не уточнено статусу магазину «Алло», ні як юридичної чи фізичної особи, ні як державного чи іншого органу. Відтак позивачу слід визначитись із суб`єктним складом учасників справи відповідно до заявлених позовних вимог зважаючи на вищевикладені положення.

До того ж, в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти Магазину «Алло», а також не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідачів, підтвердженням чого можуть бути витяги про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС в підсистемі "Електронний суд".

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить: 1. Визнати дії ТОВ «АЛЛО» такими, що порушують мої права як споживача відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів»; 2. Зобов`язати ТОВ «АЛЛО» замінити мультипіч Xiaomi Smart Air Fryer 5.5L EU (за чеком № від 06.11.2025) на аналогічний товар належної якості протягом 7 днів з моменту набрання законної сили рішенням суду; 3. У разі неможливості заміни зобов`язати відповідача повернути повну вартість покупки, включаючи 3417 грн та еквівалент 192 бонусних балів (з урахуванням індексації за ст. 625 ЦК України); 4. Стягнути з ТОВ «АЛЛО» на його користь пеню 1% за день (34,17 грн * кількість днів) з 09.11.2025 (наступний день після пред`явлення вимоги 08.11.2025) по день фактичного виконання (ч. 2 ст. 23 Закону); 5. Стягнути індексацію суми боргу за ст. 625 ЦК України (прострочення грошового зобов`язання); 6. Стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 грн.

При цьому, позивачу необхідно уточнити заявлені позовні вимоги зазначивши їх зміст щодо кожного з відповідачів.

Крім того, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Ціна позову визначається, зокрема у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується (п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Наразі, у порушення вказаних процесуальних норм закону позивачем не визначено ціну позову, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог.

Враховуючи характер вимог (стягнення грошових коштів) позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок сум (загальний розмір та його складових), які позивач бажає стягнути з відповідачів. При цьому зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним суму із зазначенням її складових частин, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Суд звертає увагу, що обґрунтований розрахунок, є такий, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування та інше) та підстави такого нарахування, із зазначенням:

по вартості товару, яку позивач просить стягнути;

по пені: сума, яка підлягає сплаті; початок та кінець періоду нарахування за пенею; детальний розрахунок розміру пені на увесь період нарахування та сума на яку здійснювалося її нарахування, тощо;

по інфляційним втратам (ст. 625 ЦК України): сума, яка підлягає сплаті; початок та кінець періоду нарахування інфляційних втрат; детальний розрахунок розміру інфляційних втрат на увесь період нарахування та сума на яку здійснювалося їх нарахування, тощо.

Всупереч вимогам п. 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить: відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Звертаючись з позовною заявою до суду, позивач підставою для звільнення від сплати судового збору зазначив положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», та одночасно надав ксерокопію посвідчення серії НОМЕР_1 від 29 червня 2017 року.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження №11-795заі19), в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18) та в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 25 жовтня 2021 року в справі №201/14098/19 (провадження №61-16801ск21).

Отже учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору лише у справах за їх позовами, пов`язаними із порушенням їх прав, як учасника бойових дій.

У даній справі предметом позову є позовні вимоги майнового та немайнового характеру щодо захисту прав споживача, а також стягнення моральної шкоди, що не пов`язано з соціальним захистом ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій, тому він не звільнений від оплати судового збору за звернення до суду із окремою позовною вимогою про стягнення моральної шкоди.

Отже за звернення до суду із позовною вимогою про стягнення моральної шкоди позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», станом на 01.01.2025 ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн).

Враховуючи, що позовна заява містить вимогу майнового характеру про стягнення моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн, тому позивачу слід сплатити судовий збір за цією позовною вимогою відповідно до встановленої Законом ставки у розмірі закріпленої гранично мінімальної межі (1211,20 грн).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору наступні: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку UA0002856.

При цьому, слід звернути увагу позивача, що за практикою ЄСПЛ вимога про сплату зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Відповідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Водночас, як вбачається із змісту позовної заяви позивач звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області, однак жодного обґрунтування із посиланням на норми права та докази, що підтверджують обставини щодо підсудності справи Вінницькому міському суду Вінницької області, у позовній заяві не зазначив.

Таким чином, позивачу слід визначитися щодо підсудності даного позову Вінницькому міському суду Вінницької області, вказавши відповідні підстави із наданням належних доказів на підтвердження зазначеного.

Суд звертає увагу позивача на те, що в силу ч. 1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Отже, позивачу необхідно конкретизувати зміст позовних вимог, виклавши позовну заяву в новій редакції та подавши до суду докази надсилання відповідачам копії позовної заяви в новій редакції та копій всіх документів до їх електронного кабінету, а у випадку його відсутності - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вищевказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про можливість прийняття позовної заяви до розгляду, а тому вона підлягає залишенню без руху для їх усунення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алло», Магазину «Алло» про захист прав споживачів - залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя Шаміна Юлія Анатоліївна