ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9909/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСББ «Дев`ятий вал», про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСББ «Дев`ятий вал», про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири.

Справу передано в провадження судді Лужецької О.Р. в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України та на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2025 року.

13.11.2025 р. від відповідача ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла заява по відвід судді.

Як вбачається із заяви, підставами для відводу, на думку заявника, зокрема, є те, що суддя Лужецька О.Р. та Дарницький районний суд м. Києва не мають правових підстав здійснювати судочинство; суддя прийняла до розгляду позовну заяву, в якій не вказані ідентифікаційні номери сторін та відомості про наявність електронних кабінетів сторін. Посилаючись на викладене, зазначила, що вказані обставини викликають сумнів в об`єктивності судді.

Дослідивши доводи заявника, суд вважає встановленим наступне.

Підстави для відводу судді передбачені ст.36 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п. 5 ч.1 ст.36 вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, згідно з ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до ч.2 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Слід зазначити, що вказані заявником підстави не свідчать про упередженість судді чи необ`єктивність судді.

Також, як вбачається з заяви, фактично заявник вказує на свою незгоду з процесуальним рішенням судді щодо прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Крім того, заявник не позбавлений права і можливості викласти свої доводи, міркування та заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду в апеляційній скарзі на рішення суду.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

З огляду на викладене, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявлений відвід не є обґрунтованим.

У такому висновку слід виходити з того, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як й незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

За приписами ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

У зв`язку з визнанням заяви про відвід судді необґрунтованою, вирішення зазначеного процесуального питання, у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України, підлягає передачі іншому судді.

Зважаючи на вищенаведене, з огляду на те, що заявлений відвід не є мотивованим, суд, керуючись ст. 33,36,40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСББ «Дев`ятий вал», про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, визнати необґрунтованою.

Заяву відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р., передати для вирішення зазначеного питання, у порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України, іншому судді.

Ухвала апеляційному порядку оскарженню не підлягає і заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Р. Лужецька