Справа № 509/3051/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2025 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кириченко П.Л.,

при секретарі Осадченко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Овідіополь, Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дальницької сільської ради Одеського району Одеської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

06.06.2025 року адвокат Компанієць Микола Миколайович, який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся з позовною заявою до Овідіопольська селищна рада Одеського району Одеської області, в якій просить суд визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті їх рідного брата ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, в обґрунтування заявлених позовних вимог позивачі посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх рідний брат ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 (актовий запис про смерть № 26676 від 23.11.2021 року).

Позивачі зазначають, що в установлений законом шестимісячний строк вони не звернулися з відповідною заявою до нотаріуса у зв`язку з тим, що брати від різних шлюбів: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , мати яких ОСОБА_4 є рідними братами ОСОБА_3 , мати якого є ОСОБА_5 - перша дружина батька позивачів ОСОБА_6 .

ОСОБА_3 постійно проживав у місті Києві, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом з матір`ю ОСОБА_4 у місті Одесі. Близьких постійних відношень не підтримували.

Після смерті батька ОСОБА_6 відкрилась спадщина, яка стала підставою для погіршення відносин між братами. Вирішити питання щодо розподілу спадково майна, що залишилось після смерті батька в позасудовому порядку не вбачалося за можливе, у зв`язку з чим до Київського районного суду м. Одеси було направлено відповідну позовну заяву.

В подальшому Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 затверджено Мирову угоду між ОСОБА_4 , яка діяла в своїх інтересах, а також в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , щодо визнання права власності на частку у праві спільної сумісної власності, визначення складу спадкового майна та поділ спадкового майна і визнання права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_6 колишнього чоловіка ОСОБА_4 та батька ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

Після набрання законної сили Ухвали Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 ОСОБА_4 , яка діяла в своїх інтересах, а також в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 реалізувала затверджену Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 в частині розподілу майна та внесла відомості про належне їй та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 майно до Державного реєстру речових прав.

Враховуючи, що після укладення та затвердження Мирової угоди ОСОБА_3 ухилявся від добровільного виконання Ухвали Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 в частині покладених на нього зобов`язань зі сплати грошових коштів, ОСОБА_4 в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вимушена була звернутись до приватного виконавця для примусового стягнення грошових коштів, після чого спілкування між братами фактично припинилось. В подальшому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виїхали на навчання за межі України до Іспанії та більше зв`язку зі своїм братом ОСОБА_3 не підтримували.

Для виконання судового рішення приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецулом Вадимом Андрійовичем відкрито виконавче провадження № 74014163.

06 травня 2025 року адвокат Компанієць М. М. з метою отримання інформації подав приватному виконавцю Крецулу Вадиму Андрійовичу адвокатський запит Вих. № 01/06-05-2025, в якому просив повідомити про етап виконання Мирової угоду, затвердженої ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.10.2021 року у справі № 509/1070/21, ВП № 74014163.

Зі змісту відповіді приватного виконавця Крецула Вадима Андрійовича від 20.05.2025 року № 117955 стало відомо, що в ході проведення виконавчих дій було встановлено, що боржник ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом про смерть № 26676 від 23.11.2021 року, спадкову справу відкрито у Київській державній нотаріальній конторі за зверненням кредиторів та станом на 16 квітня 2025 року за заведенням спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався.

Таким чином, про смерть ОСОБА_3 , а також про те, що спадщину після померлого ніхто не прийняв позивачам стало відомо тільки 20.05.2025 року від адвоката позивачів Компанійця М.М. з відповіді приватного виконавця.

З урахуванням викладеного адвокат Компанієць Микола Миколайович, який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся до суду з відповідним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Овідіопольського районного суду Кириченку П. Л.

Ухвалою суду від 13.06.2025 року позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Овідіопольської селищної ради Одеського району Одеської області, про надання додаткового строку для прийняття спадщинизалишено без руху. Надано позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та їх представнику строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 13.08.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Овідіопольської селищної ради Одеського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, прийнято до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

15.09.2025 року представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представника адвоката Компанійця Миколи Миколайовича, а також зазначав, що вимоги позовної заяви позивачі підтримують у повному обсязі.

13.10.2025 року позивачами подано заяву про заміну неналежного відповідача, в якій просив замінити первісного відповідача Овідіопольську селищну раду Одеського району Одеської області на належного відповідача Дальницьку сільську раду Одеського району Одеської області (код ЄДРПОУ: 04380270), оскільки позовна заява про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подана щодо спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 та складається з майна, розташованого на території Дальницької сільської ради Одеського району Одеської області.

Позивачами подано заяву про зміну підстав позову, якою викладено позовну заяву в новій редакції.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представника адвоката Компанійця Миколи Миколайовича, а також зазначав, що вимоги позовної заяви позивачі підтримують у повному обсязі з урахуванням заяви про заміну неналежного відповідача та заяви про зміну підстав позову.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, враховуючи наступне.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , мати яких ОСОБА_4 є рідними братами ОСОБА_3 , мати якого є ОСОБА_5 - перша дружина батька позивачів ОСОБА_6 .

Позивачі є спадкоємцями другої черги.

Враховуючи, що брати від різних шлюбів, ОСОБА_3 постійно проживав у місті Києві, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом з матір`ю ОСОБА_4 у місті Одесі. Близьких постійних відношень не підтримували.

Після смерті батька ОСОБА_6 відкрилась спадщина, яка стала підставою для погіршення відносин між братами. Вирішити питання щодо розподілу спадково майна, що залишилось після смерті батька в позасудовому порядку не вбачалося за можливе, у зв`язку з чим до Київського районного суду м. Одеси було направлено відповідну позовну заяву.

В подальшому Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 затверджено Мирову угоду між ОСОБА_4 , яка діяла в своїх інтересах, а також в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , щодо визнання права власності на частку у праві спільної сумісної власності, визначення складу спадкового майна та поділ спадкового майна і визнання права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_6 колишнього чоловіка ОСОБА_4 та батька ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

Після набрання законної сили Ухвали Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 ОСОБА_4 , яка діяла в своїх інтересах, а також в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 реалізувала затверджену Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 в частині розподілу майна та внесла відомості про належне їй та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 майно до Державного реєстру речових прав.

Враховуючи, що після укладення та затвердження Мирової угоди ОСОБА_3 ухилявся від добровільного виконання Ухвали Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 в частині покладених на нього зобов`язань зі сплати грошових коштів, ОСОБА_4 в інтересах своїх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вимушена була звернутись до приватного виконавця для примусового стягнення грошових коштів, після чого спілкування між братами фактично припинилось. В подальшому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виїхали на навчання за межі України до Іспанії та більше зв`язку зі своїм братом ОСОБА_3 не підтримували.

Для виконання судового рішення приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецулом Вадимом Андрійовичем відкрито виконавче провадження № 74014163.

06 травня 2025 року адвокат Компанієць М. М. з метою отримання інформації подав приватному виконавцю Крецулу Вадиму Андрійовичу адвокатський запит, в якому просив повідомити про етап виконання Мирової угоду, затвердженої ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.10.2021 року у справі № 509/1070/21, ВП № 74014163.

Зі змісту відповіді приватного виконавця Крецула Вадима Андрійовича від 20.05.2025 року № 117955 стало відомо, що в ході проведення виконавчих дій було встановлено, що боржник ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом про смерть № 26676 від 23.11.2021 року, спадкову справу відкрито у Київській державній нотаріальній конторі за зверненням кредиторів та станом на 16 квітня 2025 року за заведенням спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався.

Таким чином, про смерть ОСОБА_3 , а також про те, що спадщину після померлого ніхто не прийняв позивачам стало відомо тільки 20.05.2025 року від адвоката позивачів Компанійця М.М. з відповіді приватного виконавця.

На підтвердження родинних стосунків між позивачами та ОСОБА_3 до суду надано копії: свідоцтв про народження та РНОКПП ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , паспорта ОСОБА_3 .

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час проживають за кордоном в Іспанії, оскільки навчаються там у зв`язку з чим зі своїм братом ОСОБА_3 в цей період не спілкувалися.

Таким чином, позивачі не знали про смерть свого брата та про те, що після його смерті жоден спадкоємець не прийняв спадщину після нього аж до отримання 20.05.2025 року інформації в рамках виконавчого провадження № 74014163.

В той же час, після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається щонайменше з майна, що перейшло у власність ОСОБА_3 відповідно до Мирової угоди, а саме з:

- частки житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , (колишня адреса-будинок АДРЕСА_2 , загальною площею-443,0 кв. м., житловою площею 95,8 кв. м;

- частки земельної ділянки, загальною площею 0,2088 га., з них по угіддям: рілля 0,2088 га.; яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :03:001:0028;

- частки земельної ділянки, загальною площею 0,2504 га., з них по угіддям: багаторічні насадження 0,0350 га., сади 0,0251 га., забудовані землі - 0,0482 га., забудовані землі 0,1421 га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :03:001:0027;

- земельної ділянки, загальною площею 0,10 га., кадастровий номер: :03:001:0026, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 .

Однак у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 за життя Ухвала Київського районного суду м. Одеси від 12.10.2021 року у справі № 509/1070/2021 виконана не була, відомості про належне йому майно відсутні в Державному реєстрі речових прав.

Відповідно до ч.1,2 ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Таким чином, судовим розглядом встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями другої черги спадкування за законом до майна померлого ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.ст. 1218, 1220, 1221, 1223, 1258 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними,непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5 гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Судом встановлено, що позивачами пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з поважних причин, а саме у зв`язку із проживання позивачів за кордоном з метою отримання освіти протягом усього строку, установленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачі пропустили строк прийняття спадщини, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяв про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, а позов задовольнити та визначити додатковий строк для подачі заяв про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов про визначення додаткового строку для подання заяв про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачами заяв про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Приймаючи до уваги, що позивачем не заявлені вимоги про відшкодування судового збору, у суду відсутні підстави для покладення витрат на відповідача.

Керуючись ст.ст.2-13,76-80,141,258,263-265,266 ЦПК України, ст.1272 ЦК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Дальницької сільської ради Одеського району Одеської області про надання додаткового строку для подання заяв про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті брата ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши його тривалістю два календарних місяці з моменту набрання цим рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті брата ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши його тривалістю два календарних місяці з моменту набрання цим рішенням законної сили.

Копію рішення направити сторонам у справі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги в Одеський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя: Кириченко П.Л.