Справа № 203/2957/25
Провадження № 2/0203/1618/2025
07.11.2025 року Центральний районний суд міста Дніпра у складі:
головуючого судді Єдаменко С.В.,
при секретарі Пархоменко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради в Донецькій області, третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пахниця Наталя Вікторівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
05 травня 2025 року ОСОБА_1 , відповідно до Розпорядження Верховного суду України № 1/0/9-22 від 06.03.2022 року, яким змінено територіальну підсудність судових справ Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області шляхом їх передачі до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська (наразі Центральний районний суд міста Дніпра), звернулась до Центрального районного суду міста Дніпра з позовом до Маріупольської міської ради в Донецькій області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на квартири, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , що належали останньому. Крім позивачки, ніхто із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, спадкова справа не заводилась. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пахниці Н.В., про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.03.2024 року, позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено внаслідок збройної агресії Російської федерації проти України та впровадженням в Україні воєнного стану. Також, позивачка просила врахувати той факт, що через втрату батька вона перебувала у важкому психологічному стані, у зв`язку з чим вимушена була звернутися до психологічного центру, де проходила психотерапію до квітня 2025 року. У зв`язку з вищевикладеним позивачка просила встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.1-2)
Ухвалою судді Центрального районного суду міста Дніпра від 08 травня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено її до судового розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, а також залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пахницю Н.В. (а.с.21-22)
В підготовче засідання 04 червня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином. В даному засіданні було ухвалено продовжити строк підготовчого засідання на 30 днів та відкласти розгляд справи на 01 липня 2025 року для повторного виклику сторін по справі. (а.с.30)
В підготовче засідання 01 липня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, позивачка та третя особа без самостійних вимог надали заяви про проведення засідання за їх відсутності. Оскільки всі дії з підготовки справи до розгляду в судовому засіданні були виконані 01 липня 2025 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 20 серпня 2025 року. (а.с.а.с.40, 41)
В судове засідання 20 серпня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 12 вересня 2025 року. (а.с.45)
Судове засідання 12 вересня 2025 року не відбулося через перебування судді у відпустці, у зв`язку з чим розгляд справи було перенесено на 03 жовтня 2025 року. (а.с.48)
Судове засідання 03 жовтня 2025 року не відбулося через перебування судді у відпустці, у зв`язку з чим розгляд справи було перенесено на 07 листопада 2025 року. (а.с.51)
В судовому засіданні 07 листопада 2025 року було проведено розгляд справи по суті.
Позивачка в судові засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. (а.с.44)
Відповідач в судові засідання не з`явився, відзив на позов до суду не надходив. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення на його адресу та електронну адресу судових повісток. (а.с.а.с.23, 31, 42, 46, 49, 52) Клопотань про розгляд справи за його відсутності відповідач не надав, про причини неявки не повідомив. Згідно рекомендованого поштового повідомлення відповідачем отримано судову повістку. (а.с.28)
Третя особа без самостійних вимог в судові засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. (а.с.34)
З урахуванням викладених вище обставин на підставі ст.ст.280, 287, 288 ЦПК України, розгляд справи проведено в заочному порядку. Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явились, справа розглянута без фіксування судового засідання технічними засобами, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим повторно 03 вересня 2022 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с.15)
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла у віці 50 років ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено 17 вересня 2022 року актовий запис під № 1281 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 . (а.с.16)
Отже, позивачка являється донькою померлого, а відповідно і спадкоємцем першої черги.
Після смерті ОСОБА_1 залишилось майно, а саме квартири, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , що належали померлому на підставі ухвали суду б/н від 26.04.2006 (а.с.8) та договору дарування квартири від 28.10.2020 (а.с.10-12), що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.8) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. (а.с.9)
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно зі ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.3 ст.46 ЦК України).
Відповідно до постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пахниці Н.В. від 23.03.2024 р., ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. (а.с.5-6)
Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76331818 від 23.03.2024 р. інформація щодо ОСОБА_1 у Спадковому реєстрі відсутня. (а.с.7)
ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини сплинув 13 вересня 2022 року.
Таким чином, шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено.
Згідно зі ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Виходячи із досліджених доказів, судом встановлено, що спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачка спадкоємець за законом першої черги 23 березня 2024 року звернулась з заявою про прийняття спадщини за законом до приватного нотаріуса, та їй було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском строку.
Загальновідомими обставинами, які не потребують доказування, відповідно до ст.82 ЦПК України, є введення Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. № 64/2022, воєнного стану, який продовжений понині.
Впровадження воєнного стану є надзвичайними невідворотними обставинами - форс-мажором, що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким ТПП України засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) до їх офіційного закінчення.
Як зазначила позивачка вона пропустила строк для подачі заяви з поважних причин, так як почалася війна, велися активні бойові дії в Донецькій області, батько позивачки помер під час бойових дій на окупованій території, через що вона змушена була звернутися до суду для встановлення факту смерті в судовому порядку, також позивачка через втрату батька перебувала у важкому психологічному стані, у зв`язку з чим вимушена була звернутися до психологічного центру, де проходила психотерапію з березня 2023 року до квітня 2025 року.
Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, так суд приймає, як інші поважну причину пропуску строку позивачем ведення активних бойових дій, а також тривалий розлад психічного здоров`я.
Зважаючи на викладені обставини, суд вважає поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому доходить висновку, що зазначені обставини перешкоджали позивачці у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини.
Враховуючи, що судом визнано поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити, а саме визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком один місяць з дня набрання рішенням законної сили.
Відповідно до ч.9 ст.141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Оскільки спір виник не внаслідок неправильних дій відповідача, тому відповідно до ч.9 ст.141 ЦПК України, суд покладає на позивачку судові витрати зі сплати судового збору, пов`язані із розглядом справи у суді першої інстанції.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15, 16, 1216, 1217, 1218, 1220, 1262, 1266, 1268, 1269, 1270, 1272, 1276 ЦК України, ст.ст.4, 10, 13, 76-81, 141, 247, 259, 263-265, 268, 274 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради в Донецькій області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в м. Маріуполь Донецької області, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.ст.273, 289 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня підписання його повного тексту. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня підписання повного судового рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст заочного рішення підписано 17.11.2025 р.
Суддя С.В. Єдаменко