Справа № 191/5984/25
Провадження № 2-н/191/464/25
У Х В А Л А

іменем України

14 листопада 2025 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Костеленко Я.Ю., розглянувши заяву ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 . ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту електричну енергію, 3% річних та інфляційних втрат,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 . ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту електричну енергію, 3% річних та інфляційних втрат.

Відповідно до інформації №2008476 від 14.11.2025, №2008486 від 14.11.2025 та №2008496 від 14.11.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 з 06.08.2003 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 зареєстрований з 17.04.2014 за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про реєстрацію місця проживання ОСОБА_3 відсутні.

Згідно з ч.9 ст.165 ЦПК України у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Відповідно до ч.1 ст.541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Згідно з ч.1,4 ст.543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Виконання солідарного обов`язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов`язок решти солідарних боржників перед кредитором.

Частинами 1, 2 ст.544 ЦК України встановлено, що боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього. Якщо один із солідарних боржників не сплатив частку, належну солідарному боржникові, який у повному обсязі виконав солідарний обов`язок, несплачене припадає на кожного з решти солідарних боржників у рівній частці.

Виходячи з аналізу наведених норм, враховуючи неподільність предмета зобов`язання при солідарному стягненні, право регресної вимоги у солідарних боржників, суддя вважає, що у випадку наявності підстав для відмови у видачі судового наказу відносно одного з солідарних боржників, відсутні підстави для видачі наказу відносно інших боржників, оскільки таким шляхом суд змінює порядок стягнення, визначений заявником при подачі заяви, що є недопустимим в наказному провадженні.

Згідно з ч.3 ст.165 ЦПК України у разі якщо в заяві про видачу судового наказу містяться вимоги, частина яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суд постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу лише в частині цих вимог. У разі якщо заявлені вимоги між собою взаємопов`язані і окремий їх розгляд неможливий, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Відповідно до ч.2 ст.167 ЦПК України за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

З огляду на викладене, суддя вважає, що заявлені вимоги про солідарне стягнення заборгованості взаємопов`язані між собою та їх окремий розгляд неможливий.

За таких обставин у видачі судового наказу слід відмовити.

Згідно з ч.1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.165,166,167,261,353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 . ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заборгованості за спожиту електричну енергію, 3% річних та інфляційних втрат.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Я. Ю. Костеленко