1Справа № 335/9047/25 2/335/3774/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2025 року м. Запоріжжя

Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі: головуючого судді - Сиротенко В.К., за участю секретаря судового засідання Кумер А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

12.09.2025 до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана представником адвокатом Янковським Я.О., до відповідача Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, в якій позивач просить визнати факт, що ОСОБА_1 є рідною племінницею померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову посилається на те, що матір позивачки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були рідними сестрами. Батьками сестер є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Тобто ОСОБА_1 є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 . У 2015 році померла старша сестра (мати позивачки) ОСОБА_6 . Позивачка продовжила підтримувати родинні стосунки з тіткою. Останні роки вона повністю піклувалась померлою, як фізично, так духовно та матеріально. Заповіт спадкодавець не могла залишити у зв`язку з тим, що мала першу групу інвалідності (деменція). ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Дітей померла не мала та одружена не була. ОСОБА_1 як спадкоємець 5 черги має право отримати у спадщину вказану квартиру «за законом». Для отримання спадщини, нотаріусу необхідно надати оригінали всіх наявних документів які підтверджують родинні відносини. Але у ОСОБА_1 відсутній оригінал свідоцтва про народження померлої ОСОБА_2 , який би свідчив, що померла ОСОБА_2 є рідною сестрою матері заявниці ОСОБА_3 . Позивачка має тільки копію свідоцтва про народження померлої та частину оригіналу самого свідоцтва про народження. Повторно отримати свідоцтво про народження померлої неможливо у зв`язку з тим, що вона народилась в СРСР на території теперішньої російської федерації. У зв`язку з введеним воєнним станом саме через військову агресію російської федерації до України, отримати оригінал вказаного документа неможливо. Незважаючи на те, що є в наявності оригінали всіх документів (окрім свідоцтва про народження померлої ОСОБА_2 є тільки копія та частина оригіналу) нотаріус не зможе видати спадщину «за законом», оскільки дії нотаріуса не можуть бути виконані на припущеннях.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2025 справу розподілено та передано для розгляду судді Сиротенко В.К.

Ухвалою судді від 15.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі, призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 15.10.2025 задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.11.2025.

У судові засідання представник відповідача не з`являвся, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся у встановленому законодавством порядку.

18.09.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника Запорізької міської ради. В заяві також зазначено, що за умови доведення позивачкою всіх обставин, на які вона посилається, Запорізька міська рада покладається на розсуд суду та просить винести законне і обґрунтоване рішення.

У судовому засіданні 10.11.2025 позивачка та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Також у судовому засіданні 10.11.2025 були допитані свідки.

Після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами, суд перейшов на стадію ухвалення судового рішення, в судовому засіданні оголошено перерву до 20.11.2025.

У судове засідання 20.11.2025 сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені у встановлено законодавством порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачки та її представника, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 83 роки померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 21.12.2015 Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 20.05.2025 Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження № НОМЕР_3 , батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_4 батько та ОСОБА_10 (мовою оригіналу ОСОБА_11 ) - мати.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_4 батько та ОСОБА_10 - мати.

Зазначеними свідоцтвами про народження підтверджується той факт, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були рідними сестрами.

При цьому, у судовому засіданні були досліджені наявні у позивачки оригінал свідоцтва про народження ОСОБА_3 , копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 та частина оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_2 .

Як пояснила у судовому засіданні позивачка, ОСОБА_2 частково знищила оригінал свого свідоцтва про народження, оскільки страждала на деменцію та не розуміла значення свої дій, що підтверджується довідкою ПсихМСЕК серії 12ААГ №823338 від 09.07.2024.

Як вбачається із свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого 09.12.1957, батьками ОСОБА_1 (позивачка у справі) є ОСОБА_12 батько та ОСОБА_3 - мати.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_7 (син позивачки), ОСОБА_8 (подруга позивачки), ОСОБА_9 (подруга та сусідка померлої ОСОБА_2 ) пояснили, що дійсно ОСОБА_2 є рідною тіткою позивачки ОСОБА_1 . ОСОБА_1 піклувалася та доглядала за тіткою ОСОБА_2 до її смерті, також вона організовувала поховання тітки.

Як зазначала в позовній заяві та пояснила в судовому засіданні позивачка, встановлення факту родинних відносин із померлою ОСОБА_2 їй необхідно для оформлення спадщини після померлої, оскільки встановити такий факт в позасудовому порядку неможливо через втрату оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_2 .

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

У пункті 7 постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 273 ЦПК України (пункт 1 частини першої статті 315 діючого ЦПК України) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Судом враховано, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) у теорії права - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України).

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частина третя статті 89 ЦПК України).

Слід звернути увагу, що Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 14.09.2021р. у справі №910/14452/20, від 25.06.2020р. у справі №924/233/18). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020р. у справі № 129/1033/13-ц.

Враховуючи, що ОСОБА_1 було відмовлено у відкритті провадження у справі в порядку окремого провадження, остання звернулася до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме: що позивачка є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 . Встановлення такого факту необхідне позивачці для оформлення спадщини після померлої тітки. Вказала, що окрім неї інших спадкоємців немає, оскільки ОСОБА_2 дітей не мала та ніколи не була одружена.

Приймаючи до уваги, що матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 є рідною тіткою ОСОБА_1 , відповідно остання є її рідною племінницею, а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів позивачки, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт з метою оформлення спадщини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовної заяви.

Судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивачку, як про те зазначено у прохальній частині позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 4, 76, 81, 247, 258-259, 263-265, 272- 273, 268, 293-294, 315, 319 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) є рідною племінницею померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, починаючи з наступного за днем його проголошення, а особами, відсутніми в судовому засіданні, - з наступного за днем вручення його копії.

Повне судове рішення складено 20 листопада 2025 року.

Інформація про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Територіальна громада в особі Запорізької міської ради, , адреса: м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 206.

Суддя В.К. Сиротенко