КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 листопада 2025 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 761/32634/20

провадження номер: 22-ц/824/11274/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргоюпредставника об`єднання співвласників багатоквартирного «Моноліт» - адвоката Саєнко Владлена Володимировича на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року у складі судді Юзькової О.Л., у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року позов об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт» (далі - ОСББ «Моноліт») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, 02 травня 2025 року представник ОСББ «Моноліт» - адвокат Саєнко В.В. подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, направивши її через електронний суд.

До апеляційної скарги адвокат Саєнко В.В. долучив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року, мотивуючи його тим, що 03 березня 2025 року представником позивача було отримано матеріали судової справи для ознайомлення, де він ознайомився з повним текстом рішення суду від 10 червня 2022 року, який до цього не отримувався позивачем. Зазначає, що апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строків своєчасно (02 квітня 2025 року) було надіслано через систему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду. Проте про нездійснення реєстрації вказаної апеляційної скарги у справі представнику позивача стало відомо лише 02 травня 2025 року після телефонного дзвінка до Київського апеляційного суду. Лист Київського апеляційного суду №06.02-01/501/2025 від 14 квітня 2025 року було доставлено на електронну пошту: , лише 02 травня 2025 року. При цьому, жодних повідомлень через систему «Електронний суд» про нездійснення реєстрації документів, поданих 02 квітня 2025 року, не надходило.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 травня 2025 року матеріали справи витребувано із суду першої інстанції.

03 листопада 2025 року до Київського апеляційного суду від суду першої інстанції надійшли матеріали справи.

Перевіривши матеріали справи та доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою, з таких підстав.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Крім того, саме на заявника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Відповідно до практики ЄСПЛ, яка є джерелом права (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зі спливом значного проміжку часу, є порушенням принципу юридичної визначеності та «права на суд», гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у практиці ЄСПЛ.

Так, у параграфі 41 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного ст.8 Конституції України.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у справі №490/10272/19 (провадження № 61-20314ск21).

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.2 ст.358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

З матеріалів справи вбачається, що 10 червня 2022 року в судовому засіданні Шевченківським районним судом міста Києва було проголошено вступну та резолютивну частини рішення за участю представника ОСББ «Моноліт» - Надкерничного Я.О., що підтверджується протоколом судового засідання (а.с.175-176).

Повноваження Надкерничного Я.О. на представництво інтересів ОСББ «Моноліт», підтверджено довіреністю від 01 лютого 2021 року, виданою головою правління ОСББ «Моноліт» (а.с.174).

10 червня 2022 року представником ОСББ «Моноліт» - Надкерничним Я.О. отримано копію рішення, що підтверджується відповідною розпискою (а.с.183).

Повний текст рішення складено 15 червня 2022 року (а.с.178-181).

Апеляційний суд звертає увагу на те, що ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків. ЄСПЛ наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, враховуючи, що ОСББ «Моноліт» є позивачем у даній справі, було обізнане про розгляд справи, його представник був присутній під час проголошення вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року, то позивач повинен був добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та вживати активних заходів з метою оскарження цього рішення суду у встановлені законом строки.

Апеляційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року представник ОСББ «Моноліт» - адвокат Саєнко В.В. подав 02 травня 2025 року, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту цього рішення суду.

Що стосується посилання адвоката Саєнка В.В. у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження на те, що 03 березня 2025 року представником позивача було отримано матеріали судової справи для ознайомлення, де він ознайомився з повним текстом рішення суду від 10 червня 2022 року, який до цього не отримувався позивачем, то воно не приймається до уваги, оскільки відповідно до положень до ч.2 ст.358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

При цьому матеріали справи не містять доказів виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення ОСББ «Моноліт» до судуіз апеляційною скаргою.

За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСББ «Моноліт» - адвокат Саєнко В.В. на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022року з підстав, передбачених ч.2 ст.358 ЦПК України.

Протилежний висновок буде порушенням принципу res judicata (правової визначеності).

Керуючись ч.2 ст.358 ЦПК України,Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику об`єднання співвласників багатоквартирного «Моноліт» - адвокату Саєнку Владлену Володимировичу у відкритті апеляційного провадження у справі за його апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді: