провадження № 22-з/824/1461/2025
головуючий у суді І інстанції Гончарук В.П.
УХВАЛА

12 листопада 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Писаної Т.О.,

суддів Приходька К.П., Журби С.О.

вирішуючи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 8 жовтня 2024 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічний позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною власністю,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

У квітні 2021 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною власністю.

Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 травня 2021 року позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 об`єднано в одне провадження для спільного розгляду.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 11 липня 2024 року позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано спільним сумісним майном подружжя:

- однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 42,1 кв. м;

- нежитлове приміщення салон краси (перукарня) переобладнана однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 48,2 кв. м;

- земельну ділянку, площею 0,15 га (кадастровий номер :04:005:0147), цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , на якій розташований недобудований будинок площею 140 кв. м, гараж, свердловина для води з обладнанням, будівельний вагончик, паркан з металевої сітки.

У порядку поділу майна подружжя визнано за ОСОБА_1 право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 42,1 кв. м; нежитлове приміщення салон краси (перукарня) переобладнана однокімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 48,2 кв. м.

У порядку поділу майна подружжя визнано за ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку площею 0,15 га (кадастровий номер :04:005:0147) та житловий будинок, що розташований на вказаній ділянці, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 ; автомобіль «Nissan X-Trail», 2018 року випуску, державний номер НОМЕР_1 .

У задоволенні інших частин первісного та зустрічного позовів відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11 липня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 про поділ майна задоволено частково.

У порядку поділу майна подружжя визнано за ОСОБА_1 право часткової власності на:

- 1/2 частину однокімнатної квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 42,1 кв. м;

- 1/2 частину нежитлового приміщення салон краси (перукарня), група приміщень № 5-407, (корпус 5) будинку АДРЕСА_5 , загальною площею 48,2 кв. м;

- 1/2 частину земельної ділянки, площею 0,15 га (кадастровий номер :04:005:0147), цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, розташована за адресою АДРЕСА_3 , яка була розділена на дві земельні ділянки із кадастровим номером :04:005:0188, площею 0,0845 га, та земельну ділянку із кадастровим номером :04:005:0187, площею 0,0655 га.

Визнано за ОСОБА_2 право часткової власності на:

- 1/2 частину однокімнатної квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 42,1 кв. м;

- 1/2 частину нежитлового приміщення салон краси (перукарня), група приміщень № 5-407, (корпус 5) будинку АДРЕСА_5 , загальною площею 48,2 кв. м;

- 1/2 частину земельної ділянки, площею 0,15 га (кадастровий номер :04:005:0147), цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, розташована за адресою АДРЕСА_3 , яка була розділена на дві земельні ділянки із кадастровими номерами: :04:005:0188, площею 0,0845 га, та земельну ділянку із кадастровим номером :04:005:0187, площею 0,0655 га, вільної від забудови;

- автомобіль «Nissan X-Trail», 2018 року випуску, державний номер НОМЕР_1 .

Стягнуто зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості частини автомобіля у розмірі 98 000 грн.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на квартиру та земельну ділянку відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У березні 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Грязнова Л.М. звернулася до Київського апеляційного суду із заявою про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 08 жовтня 2024 року.

Заяву мотивовано тим, що апеляційний суд у мотивувальній та резолютивній частинах вказаної постанови допустив описку в адресі спірного нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_7 та нежитлового приміщення салон краси (перукарня) (група приміщень № 5-407) в будинку АДРЕСА_5 , що не відповідає дійсній адресі місцезнаходження майна та перешкоджає здійснити його державну реєстрацію.

18 квітня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшли заперечення від представника ОСОБА_2 - адвоката Романова О.О., в яких він просив відмовити у задоволенні заяви та зазначив, що дані адреси у постанові визначені відповідно до позовних вимог, а інформацію з реєстру не слід брати до уваги, оскільки такі данні є вторинними. Крім того вказаний витяг був зроблений після ухвалення постанови.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховного Суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20) зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2024 року у справі № 990/162/23 (провадження № 11-240заі24) зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Апеляційний суд, дослідивши заяву та матеріали справи, встановив, що у резолютивній частині рішення наявна описка в адресі спірного майна, а саме замість вірного:

«Визнати за ОСОБА_1 право часткової власності на:

частину однокімнатної квартири АДРЕСА_7 , загальною площею 42.1 м.2;

частину Салону краси (перукарня) (група приміщень № 5-407) об`єкт житлової нерухомості по АДРЕСА_5 , загальною площею 48,2 м.2».

Помилково зазначено:

«Визнано за ОСОБА_1 право часткової власності на :

частину однокімнатної квартири АДРЕСА_4 , загальною площею 42.1 м.2;

частину нежитлового приміщення салон краси (перукарня) група приміщень №5-407, ( корпус 5) будинку АДРЕСА_5 загальною площею 48.2 м.2».

Описки аналогічного змісту у зазначені вказаної адреси наявні також у мотивувальній частині рішення.

Заперечення представника ОСОБА_2 - адвоката Романова О.О. суд відхиляє, оскільки вірність адреси підтверджується Витягами з Державних реєстрів, які сторони подавали протягом розгляду справи у суді першої інстанції та Договорами позики та купівлі-продажу квартири та відповідає адресам, зазначеними у позовних заявах. Саме така правильна адреса була заявлена у позовних вимогах позивачем. Будь яких підстав вважати, що такі виправлення повпливають на зміст ухваленого судового рішення відсутні. Описки у зазначених адресах є механічною помилкою, між тим такі помилки впливають на можливість реалізації судового рішення, а тому колегія суддів приходить до висновку про необхідність внесення відповідних виправлень.

Керуючись ст. 269, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити та виправити описку в описовій, мотивувальній і в резолютивній частинах постанови Київського апеляційного суду від 8 жовтня 2024 року, а саме замість невірно зазначеного «квартира АДРЕСА_4 , загальною площею 42.1 м.2» та «нежитлове приміщення салон краси (перукарня) група приміщень № 5-407, ( корпус 5) будинку АДРЕСА_5 загальною площею 48.2 м.2»

вважати правильним та читати «квартира АДРЕСА_7 , загальною площею 42.1 м.2» та «Салон краси (перукарня) (група приміщень № 5-407) об`єкт житлової нерухомості по АДРЕСА_5 , загальною площею 48,2 м.2».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба