12 листопада 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання припиненої поруки, -
представник позивача адвокат Маламуж-Корнієнко Т.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , згідно якого просить визнати припиненою поруку за договором поруки № 250 Fs 73/2-2 від 01.08.2007 року.
Копію вказаної ухвали суду представник позивача отримала 14.10.2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу в електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд».
Проте у встановлений судом строк представник позивача зазначені в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.10.2025 року недоліки позовної заяви не усунула, клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків заяви не надала.
Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989) сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.
Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.
Згідно ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ураховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання припиненої поруки необхідно повернути представнику позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України, суддя
п о с т а н о в и л а:
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання припиненої поруки вважати не поданою та повернути представнику позивача, роз`яснивши, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя - О.М. Лапченко