Провадження № 2-с/369/124/25
У Х В А Л А
13 листопада 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мельченка Анатолія Васильовича про скасування судового наказу, виданого 25.09.2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ з урахуванням трьох відсотків річних та індексу інфляції, -
в с т а н о в и л а:
До суду звернувся представник боржника із заявою про скасування судового наказу від 25.09.2025 року, у якій просить суд скасувати вказаний судовий наказ.
Зазначає, що з судовим наказом боржник не погоджується, вважає його повністю необґрунтованим, безпідставним, таким, що не відповідає вимогам закону. Зазначає, що заява про видачу судового наказу та додані документи не містять жодної аргументації щодо періодів розрахунку заборгованості у розмірі 25 881,60 грн, яка утворилася станом на травень 2021 року, а також визначення кількості спожитого газу станом на червень 2021 року, а також до цього періоду часу. Розмір заборгованості не доведено ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» належними та допустимим доказами. Між ОСОБА_1 та ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» відсутні будь-які укладенні договори та угоди, що підтверджується подачею до заяви ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» лише типового договору, який не був підписаний з боку ОСОБА_1 . Відсутні й докази доведення до відома ОСОБА_1 правил надання послуг ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», а також обставин надання таких послуг саме ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», а не будь-якою іншою організацією. ОСОБА_1 до моменту отримання судового наказу не було відомо ані про ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», ані про розміщення ним на власному сайті чи в газетах типових договорів та/або правил надання послуг з постачання природного газу. ОСОБА_1 з 08.08.2020 року не споживала природний газ, оскільки зі змісту Акту про порушення № 4826, складеного 08.08.2020 року уповноваженими представниками Києво-Святошинського відділення АТ «КИЇВОБЛГАЗ» за адресою: АДРЕСА_1 вбачається наступне: «Відключено на крані до ГЛ. На кран встановлено заглушку та опломбовано пломбою № 928603828» (пункт 4 Акту про порушення № 4826). У той же день було складено також Акт про відключення та Акт про усунення порушення. Зазначені акти були складені Києво-Святошинського відділення АТ «КИЇВОБЛГАЗ», але не були надані ОСОБА_1 у розпорядження. Разом із тим посилання на вказані акти містяться в Акті про порушення № 4836, що подається разом із даною заявою, що підтверджує факт укладення таких актів.
Дослідивши заяву про скасування судового наказу та матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.
Подана заява відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.
Згідно з приписами ч. 5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
Частиною 2 ст.171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Статтею 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.
Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, доступ до суду.
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто, Україна, як учасниця Конвенції, повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
При цьому процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.
Відповідно до ч.3 ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.
Враховуючи вищевикладене, оскільки ОСОБА_1 заперечує проти вимог стягувача, на час розгляду даної заяви відсутні підстави для її повернення, суд вважає, що заява боржника про скасування судового наказу підлягає задоволенню, а судовий наказ, виданий Києво-Святошинським районним судом Київської області від 25.09.2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості підлягає скасуванню, оскільки доводи заявника свідчать про наявність спору про право, що надасть можливість боржнику більш повно реалізувати свої права як відповідача в позовному провадженні.
При цьому права Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» також в такому випадку не порушуються, оскільки останній має право на подачу позову в разі скасування судового наказу. Суд зазначає, що скасування судового наказу не є обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 171 ЦПК України, суддя
заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мельченка Анатолія Васильовича про скасування судового наказу, виданого 25.09.2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ з урахуванням трьох відсотків річних та індексу інфляції - задовольнити.
Скасувати судовий наказ, виданий Києво-Святошинським районним судом Київської області 25.09.2025 року, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ з урахуванням трьох відсотків річних та індексу інфляції.
Роз`яснити стягувачу його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - О.М. Лапченко