Провадження № 2/752/2453/25
У Х В А Л А

Іменем України

06 листопада 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Пулинець Л.Ю.,

представника відповідача за зустрічним позовом - ОСОБА_4,

представника позивача за зустрічним позовом - Старовойтової Д.А. ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву представника позивача за зустрічним позовом адвоката Старовойтової Дарини Андріївни про зміну предмета позову та залучення третьої особи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває на розгляді вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2024 року відкрито провадження у справі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором позики за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання за участю сторін.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09 квітня 2025 року прийнято до спільного розгляду із первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом про стягнення заборгованості за договорами позики.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року прийнято позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними. Залучено ОСОБА_3 до участі у справі № 752/20458/24 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними, в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

29 вересня 2025 року від представника позивача за зустрічним позовом адвоката Старовойтової Д.А. надійшла письмова заява про зміну предмета зустрічного позову, в якій просить залучити до участі у справі приватного нотаріуса КМНО Тарасову Юлію Петрівну, як третю особу, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом.

Також просить розглядати зустрічні позовні вимоги в наступній редакції:

1) визнати фіктивним та недійсним договір позики, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

2) визнати недійсним договір безвідсоткової позики № 01/160523, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

3) визнати недійсним договір іпотеки квартири, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Тарасовою Ю.П., зареєстрований в реєстрі за № 529;

4) припинити обтяження речового права: іпотеки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , внесеної на підставі договору іпотеки, укладеного 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом КМНО Тарасовою Ю.П., зареєстрований в реєстрі за № 529, номер запису про іпотеку: 50386379, внесені приватним нотаріусом КМНО Тарасовою Ю.П., та внести відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;

5) стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судові витрати.

В обґрунтування заяви вказувала, що у зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 просить визнати недійсними договори позики, укладені між сторонами, оскільки грошових коштів чоловік їй не передавав, один договір позики було укладено фіктивно - з метою укладення іпотеки на квартиру, що належить ОСОБА_3 , інший договір позики підписано ОСОБА_3 під впливом обману.

Зокрема, 24 травня 2023 року між ОСОБА_2 , як іпотекодержателем, та ОСОБА_3 , як іпотекодавцем, з метою забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_3 за договором позики від 24 травня 2023 року, було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Тарасовою Ю.П. За вказаним договором іпотеки було передано в іпотеку кв.

АДРЕСА_2 . Одночасно з нотаріальним посвідченням договору на предмет іпотеки було накладено заборону на відчуження квартири.

Посилаючись на те, що, укладаючи договори позики, волевиявлення сторін не було спрямоване на реальне настання правових наслідків, обумовлених договорами, що, як наслідок, є підставою для визнання договорів позики недійсними, сторона позивача за зустрічним позовом вважає, що похідними у справі вимогами за зустрічним позовом є визнання договору іпотеки недійсним, припинення обтяження шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, які повинні розглядатись разом із вимогою про визнання недійсними договорів позики.

Також, з огляду на те, що договір іпотеки від 24 травня 2023 року було посвідчено приватним нотаріусом КМНО Тарасовою Ю.П., її необхідно залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом.

30 вересня 2025 року від представника ОСОБА_2 надійшли письмові заперечення на заяву про зміну предмета зустрічного позову, в яких сторона відповідача за зустрічним позовом зазначає, що ОСОБА_3 одночасно змінює предмет і підстави зустрічного позову, що є недопустимим.

Зокрема, повідомляє, що заяву ОСОБА_3 про зміну предмета позову можна вважати новим позовом, оскільки в ній зазначена нова самостійна матеріально - правова вимога та одночасно на її обґрунтування вказують інші доповнені фактичні обставини, які не були визначені позивачем первісно підставою позову та як у своїй сукупності дають особі право на окреме звернення до суду з позовними вимогами. Тому позивач ОСОБА_3 змінила та доповнила предмет позову вимогою про визнання недійсним договору іпотеки.

Отже, позивач ОСОБА_3 не лише доповнила позов новими обставинами зі збереженням первісних вимог, але й суттєво розширила матеріально - правові вимоги (або вимоги), отже, правові підстави для прийняття заяви про зміну предмета позову відсутні, оскільки за своєю суттю заявлено 2 нові вимоги, які не є похідними до первісних вимог.

Зокрема, у зустрічному позові підставами позову ОСОБА_3 зазначала обставини укладення (фіктивність, обман, відсутність передачі коштів). В заяві про зміну предмету позову ОСОБА_3 підставою вже зазначає порушення вимог закону та принципу добросовісності при укладенні (ст. 203, 215 ЦКУ, спеціальні закони).

Крім того, хоча договір іпотеки є забезпечувальним і укладений на виконання договорів позики, вимоги про визнання його недійсним не є тотожними вимогам про недійсність договорів позики. Це інший предмет доказування, що потребує оцінки додаткових юридичних фактів, зокрема щодо форми, предмета іпотеки, державної реєстрації та прав третіх осіб. Таким чином, відповідач фактично заявляє новий позов під виглядом зміни предмета, намагаючись розширити первісні вимоги.

Також заявлена ОСОБА_3 вимога «припинити обтяження речового права: іпотеки на квартиру за адресою … та внести відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» фактично містить у собі ще одну самостійну позовну вимогу - зобов`язати в подальшому приватного нотаріуса або державного реєстратора внести зміни до Реєстру.

Заперечує, що в даній справі нотаріус не може бути залучений третьою особою, оскільки предметом позову є спір про право, зокрема ОСОБА_3 в зустрічному позові просить визнати фіктивним та недійними договори позики, який було вчинено сторонами без участі нотаріуса.

Представник позивача за зустрічним позовом у судовому засіданні просила заяву про зміну предмета позову задовольнити, з підстав, викладених у заяві.

Представник відповідача за зустрічним позовом проти прийняття заяви про зміну предмета позову заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, заяву про зміну предмета позову, приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. (ч. 1, 3 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до положення ч. 2, 3 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача. Зміна підстави позову означає зміну обставин, якими позивач обґрунтовує свою вимогу до відповідача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Під збільшенням розміру позовних вимог слід розуміти збільшення суми позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предметом первісного позову, з яким звернувся ОСОБА_2 до суду, є вимога про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за договором безвідсоткової позики № 01/160523 від 24 травня 2023 року у сумі 69 970,00 дол США та за договором позикивід 24 травня 2023 року у сумі 69 970,00 дол США.

Відповідно до наданої до суду зустрічної позовної заяви, ОСОБА_3 , вказуючи, що грошові кошти вона від ОСОБА_2 не отримувала, оскільки у сторін був інший намір - укласти договір іпотеки з метою накладення обтяження на квартиру до її продажу, просить визнати фіктивним та недійсним договір позики, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , та визнати недійсним договір безвідсоткової позики № 01/160523, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Приймаючи до спільного розгляду з первісним позовом про стягнення заборгованості за договорами позики зустрічний позов про визнання договорів позики недійсними, суд дійшов висновку про доцільність їх спільного розгляду, оскільки вони є взаємопов`язаними та у випадку задоволення зустрічного позову про визнання договорів позики недійсними буде виключена можливість задоволення первісного позову про стягнення заборгованості за договорами позики.

Відповідно, на будь-які подальші процесуальні дії сторони позивача за зустрічним позовом, зокрема і на звернення із заявою про зміну предмета зустрічного позову, повинно розповсюджуватись правило про взаємопов`язаність вимог зустрічного позову вимогам первісного позову, регламентоване ст. 193 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Разом з тим, на думку суду, нові зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 про визнання недійсним договору іпотеки квартири, укладений 24 травня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , припинення обтяження речового права: іпотеки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , та внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не є взаємопов`язаними з первісними позовними вимогами про визнання недійсними договорів позики, і задоволення нових зустрічних позовних вимог не виключить повністю або частково задоволення первісних позовних вимог, а їх спільний розгляд не буде сприяти оперативному, доцільному і правильному вирішенню спорів.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про відсутність підстав для прийняття до розгляду заяви про зміну предмета позову, не підлягає задоволенню клопотання про залучення у справі приватного нотаріуса КМНО Тарасову Ю.П., як третю особу, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 49, 193, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви про зміну предмета зустрічного позову, поданої представником позивача за зустрічним позовом адвокатом Старовойтовою Дариною Андріївною у межах розгляду цивільної справи за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договорами позики, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача за зустрічним позовом адвоката Старовойтової Дарини Андріївни про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договорів позики недійсними.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. Слободянюк