Провадження 2/127/5110/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Горбатюка В.В., за участю секретаря судового засідання Левченко А.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов мотивовано тим, що 05.03.1996 сторони уклали шлюб. Під час шлюбу у сторін народилось двоє дітей, які на час подання позову є повнолітніми. Сімейне життя не склалося, втратили почуття взаємної любові та поваги. Подружжя не веде спільного господарства, проживають окремо, шлюб носить лише формальний характер. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу, на думку позивача, неможливе та суперечить інтересам позивача.

Зазначене стало підставою для звернення позивачки до суду із вимогою про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 24.08.2025 позовну заяву прийнято до свого провадження та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

У судові засідання, які були призначені на 02.10.2025, 28.10.2025, 13.11.2025 позивач не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, заяв та клопотань про розгляд справи за її відсутності чи відкладення розгляду справи - не подавала, про причини неявки не повідомила.

Інформація про призначені судові засідання розміщена на сайті суду і є доступною для осіб, які приймають участь у її розгляді.

У свою чергу, явка сторони чи її представника в судове засідання є суб`єктивним процесуальним правом, і як кожне суб`єктивне право - це гарантовані законом вид і міра можливої або дозволеної поведінки особи і реалізація суб`єктивного права залежить від розсуду, бажання і волі уповноваженої особи.

Згідно з ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України суд доходить висновку, що позивач не з`явився до суду повторно без поважних причин.

Позивач має цікавитись розглядом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати можливості, передбачені цивільним процесуальним законодавством, для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції в порядку ст. 212 ЦПК України у разі неможливості особистої явки до суду).

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відсутність позивача в судових засіданнях без надання заяви про проведення судового розгляду за його відсутності, позбавляє суд можливості здійснити розгляд справи.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, систематичні неявки позивача в судові засідання, незалучення представника (у разі неможливості брати участь у справі особисто), неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про залишення цивільного позову без розгляду на підставі ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України вона має право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду.

Суддя В. В. Горбатюк