У Х В А Л А

Справа №348/1226/20

11 листопада 2025 року м.Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді - Грещука Р.П.,

секретаря - Кушнірчук М.Д.,

з участю: представника позивача, адвоката - Шишковської А.Б. (в режимі ВКЗ),

представнику відповідача

Дорожівської З.М., адвоката - Семківа М.Н. (в режимі ВКЗ),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Надвірна матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , Поляницька сільська рада Яремчанської міської ради про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

21.07.2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Поляницької сільської ради Яремчанської міської ради Івано-Франківської області, ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсною технічної документації із землеустрою, визнання недійсним та скасування рішення селищної ради, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Згідно ухвали Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 15.10.2020 року постановлено замінити первісних відповідачів по даній справі ОСОБА_8 та ОСОБА_4 на належних відповідачів: ОСОБА_9 та ОСОБА_2 .

В подальшому, ухвалою суду від 05.04.2021 року в якості співвідповідача по справі залучено ОСОБА_4 .

Відповідно до ухвали суду від 25.05.2022 року по даній справі було прийнято відмову представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Шишковської А.Б. від позовних вимог в частині скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :22:002:3521, щодо накладення площею 0,1473%, та скасування реєстрації права власності ОСОБА_2 на вказану земельну ділянку, а провадження у справів цій частині - закрито.

Ухвалою суду від 11.07.2025 року, з підстав, наведених у ній, постановлено повернутись до стадії підготовчого провадження у даній справі.

07.08.2025 року представник позивача, адвокат - Шишковська А.Б. подала до суду заяву про зміну предмету позову.

Ухвалою суду від 11.11.2025 року заяву представника позивача ОСОБА_1 , адвоката - Шишковської А.Б. про зміну предмету позову по даній справі прийнято до провадження.

06.11.2025 року представник відповідача - ОСОБА_4 , адвокат Семків М.Н. через систему "Електронний суд" подав письмове клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Клопотання мотивував тим, що по даній цивільній справі ще ухвалою суду від 19.08.2020 року було накладено арешт на земельну ділянку відповідача ОСОБА_10 . Розгляд справи на даний час не завершений. Зазначає, що наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно особи, може становити втручання у мирне володіння у значенні ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і, відповідно, виникає питання чи є таке втручання законним і чи переслідує легітимну мету «в інтересах суспільства», а також чи є воно пропорційним меті, якої прагнуть досягти.

Тому, враховуючи висновки Верховного Суду, усталену практику ЄСПЛ, яка є обов`язковою для застосування національними судами, вважає що з метою захисту інтересів відповідача ОСОБА_4 суд повинен застосовувати в даній справі зустрічне забезпечення, оскільки це є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком.

Акцентує, що на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. А самі заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

В судовому засіданні 07.11.2025 року представник відповідача - Дорожівської З.М. вимоги клопотання підтримав, з підстав, наведених в ньому.

Просив суд постановити ухвалу якою вжити заходів зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду кошти в розмірі не меншому за нормативно-грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :22:002:1426, а саме 83650 грн. 5 коп.

Представник позивача - ОСОБА_1 , адвокат Шишковська А.Б. в судовому засіданні заперечила щодо задоволення даного клопотання. Вважає його безпідставним та необгрунтованим. Зокрема зазначила, що випадки коли суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення чітко визначені ст.154 ЦПК України.

Разом з тим, представник відповідача - Дорожівської З.М. не надав доказів в чому полягають негативні наслідки забезпечення цивільного позову та накладення арешту на земельну ділянку ОСОБА_4 , не обгрунтував які саме збитки спричинені відповідачу забезпеченням позову.

Також зауважила, що її довіритель - ОСОБА_1 має постійне місце проживання та реєстрації в АДРЕСА_1 , має у власності рухоме і нерухоме майно, достатнє для відшкодування можливих збитків відповідача, які, як стверджує представник ОСОБА_4 , можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Просила суд відмовити представнику відповідача - ОСОБА_4 , адвокату Семківу М.Н. в задоволенні даного клопотання.

Перевіривши доводи клопотання про зустрічне забезпечення позову, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку:

Відповідно до вимог ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову мають гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дійсно, в провадженні суду перебуває цивільна справа №348/1226/20.

Ухвалою суду від 19.08.2020 р. було задоволене клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Шишковської А.Б. про забезпечення позову. Накладено арешт на земельні ділянки із кадастровими номерами: :22:002:1435, площею 0,0400 га; :22:002:1436, площею 0,0400 га; :22:002:1426, площею 0,0600 га; :22:002:1427, площею 0,0600 га; :22:001:0693, площею 0,1868 га.

Зустрічне забезпечення суд не застосовував у зв`язку із відсутністю на той час відповідного клопотання.

В подальшому, ухвалою суду від 11.07.2025 року було задоволене клопотання адвоката Семківа М.Н. в інтересах відповідача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову в частині накладення арешту на земельну ділянку ОСОБА_4 та скасовано заходи забезпечення позову, застосовані згідно ухвали Надвірнянського районного суду від 19.08.2020 року в частині накладення арешту на земельну ділянку із кадастровим номером :22:002:1426, яка належить ОСОБА_4 , жит. АДРЕСА_2 .

Однак, постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 09.09.2025 року вищезазначена ухвала суду була скасована та постановлене нове рішення, яким в задоволенні клопотання адвоката Семківа М.Н. в інтересах ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову в частині накладення арешту на земельну ділянку ОСОБА_4 у справі за позовом ОСОБА_1 до Поляницької с/ради Яремчанської міської ради Івано-Франківської області, ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 про визнання недійсною технічної документації із землеустрою, визнання недійсним та скасування рішення селищної ради, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння було відмовлено.

Представник відповідача - Дорожівської З.М. просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду кошти в розмірі не меншому за нормативно-грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :22:002:1426, а саме - 83650 грн. 5 коп.

Разом з тим, представником відповідача не надано доказів того, що позивач ОСОБА_1 не має зареєстрованого місця знаходження на території України та доказів щодо майнового стану позивача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

До того ж, суд приходить до висновку, що представником відповідача ОСОБА_4 в заяві про застосування зустрічного забезпечення позову не обґрунтовано на відшкодування яких саме збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення. Вказана представником відповідача сума грошової оцінки не може слугувати доказом, що саме на цю суму будуть спричинені збитки ОСОБА_4 . Таким чином, на переконання суду, обґрунтування можливих збитків ґрунтується на припущеннях представника відповідача.

Враховуючи предмет позову, захід забезпечення позовущо був вжитий, судом не встановлено обставин, які б давали достатні підстави для застосування зустрічного забезпечення у даній справі.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд є одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Беручи до уваги вищенаведене, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч.3 ст.154 ЦПК України - відсутні.

Позивач - ОСОБА_1 має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання в Україні, а запропонована представником відповідача сума коштів 83650 грн. 5 коп., яка на його думку, гарантує захист інтересів відповідача ОСОБА_4 , нічим не обґрунтована.

Отже, достатніх підстав для зустрічного забезпечення позову суд не встановив, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів про існування обставин, що можуть спричинити збитки відповідачу, застосованим судом забезпеченням позову.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд дійшов висновку про те, що у задоволенні клопотання про застосування зустрічного забезпечення необхідно відмовити.

За таких обставин, заява відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Також суд констатує, щоВелика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 13.11.2024 року №757/47946/19-ц (14-37цс23) щодо застосування норм права що стосуються переліку ухвал, на які апеляційна скарга може бути подана окремо від рішення суду, наведеного у ч. 1 ст. 353 ЦПК України зробила висновок, що цей перелік не є вичерпним: ухвала, зазначена в ч. 1 ст. 353 ЦПК України, безумовно може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду; за відсутності ухвали в цьому переліку встановленню та оцінці судом підлягає те, чи перешкоджає ця ухвала подальшому провадженню в справі та/або чи може вона бути оскаржена разом із рішенням суду (тобто чи є в особи, яка подає апеляційну скаргу, можливість поновити свої процесуальні права в інший спосіб).

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.81, 154, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача - ОСОБА_4 , адвоката Семківа Миколи Несторовича про зустрічне забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя Грещук Р.П.