Справа № 639/7054/25
Провадження № 2/185/9089/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2025 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту набуття права власності на квартиру,

В С Т А Н О В И В:

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла для розгляду за підсудністю позовна заява ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту набуття права власності на квартиру.

Заявлені такі вимоги:

-встановити юридичний факт набуття ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 права власності на квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 у рівних частках,

-надати можливість використовувати рішення суду як підставу для державної реєстрації права власності на квартиру.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з принципом диспозитивності цивільного судочинства (стаття 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Як визначено статтею 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

У позовній заяві ОСОБА_1 учасниками справи вказані «заявник ОСОБА_1 » та «треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 », що не відповідає формі заяви, яка подається у позовному провадженні (позовної заяви), не визначено, хто є позивачем (особою яка звертається до суду з вимогою про поновлення порушеного права) хто є відповідачем (особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права).

ОСОБА_1 заявляє вимогу по встановлення факту набуття права власності на квартиру трьома особами, отже за змістом заявлених вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повинні мати статус позивачів у справі.

За змістом статті 51 ЦПК України, саме позивач має визначати особу, яка повинна відповідати за позовом (відповідача), а у позовній заяві ОСОБА_1 відповідач взагалі не визначений.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Станом на день звернення ОСОБА_1 до суду розмір судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру складав 1211 грн 20 коп. До позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або наявність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Тому слід надати строк для усунення недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви за змістом та формою згідно статті 175 ЦПК України, сплати судового збору відповідно до кількості позивачів та обсягу заявлених вимог.

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України, строк усунення недоліків заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту набуття права власності на квартиру.

Надати строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя У.М. Болдирєва