Провадження № 2/646/4565/2025
У Х В А Л А

17.11.2025 року Основ`янський районний суд міста Харкова у складі судді Глоби М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Куп`янської міської військової адміністрації про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до Шевченківського районного суду міста Харкова з вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від 15.08.2025 року постановлено матеріали цивільної справи передати за підсудністю до Основ`янського районного суду міста Харкова.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2025 року, позовну заяву передано для розгляду судді Основ`янського районного суду міста Харкова Глобі М.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 12.09.2025 року вказана позовна заява залишена без руху у зв`язку з її невідповідністю п.3 ч.3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України, а саме позовна заява не містить зазначення ціни позову, відомостей щодо погодження між сторонами вартості спірного майна, що позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Належним чином засвідчена копія ухвали суду від 19.08.2025 року про залишення позовної заяви без руху направлялася представнику позивача до його електронного кабінету. Згідно довідки 22.09.2025 року о 20 год. 49 хв. документ доставлено.

Станом на 17.11.2025 року недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 12.09.2025 року, не усунені.

Пунктом 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України зазначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Суд зауважує, що саме по собі звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем/заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення у разі не усунення недоліків.

Суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з вказаного порядку.

При визначенні строку, необхідного для усунення недоліків поданої позовної заяви, судом були враховані і строки пересилання рекомендованої письмової кореспонденції у випадку направлення відповідних документів на виконання ухвали суду засобами поштового зв`язку на адресу суду. Крім того, представник позивача мав можливість подати документи на усунення недоліків позовної заяви особисто через канцелярію суду.

Також суд звертає увагу, що ухвала суду після постановлення була направлена до Єдиного державного реєстру судових рішень та перебуває у відкритому доступі для громадян в тому числі і для позивачів та їх представника. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України; користувачам надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування електронних копій судових рішень або їх частин відповідно до режиму доступу до судових рішень, внесених до Реєстру.

Про наявність об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 12.09.2025 року, позивачі та їх представники суду не повідомили.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Здійснивши аналіз норм законодавства, суд вважає, що особа, яка подала позовну заяву наділена низкою не лише процесуальних прав але і обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що суд, належним чином повідомляв представника позивача про обов`язок усунути недоліки позовної заяви, однак цим правом не скористався та не виконав обов`язки, як учасник процесу, відтак право на звернення до суду за захистом не можна вважати порушеним.

Даний висновок суду відповідає правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 12.09.2018 року у справі № 705/3875/17 та від 22.05.2019 року у справі № 705/5060/18.

За змістом ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У частині 3 ст. 185 ЦПК України зазначено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що недоліки позовної заяви станом на 17.11.2025 року не усунені, суд приходить до висновку про необхідність її повернення позивачам.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Куп`янської міської військової адміністрації про визнання права власності - визнати неподаною та повернути позивачам разом з усіма додатками.

Роз`яснити позивачам та їх представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна копія ухвали суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http:// cz.hr.court.gov.ua.

Суддя