Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/4188/2025 Справа № 641/8800/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Харків

Суддя Слобідського районного суду міста ХарковаКурганникова О.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя,-

встановив:

14.11.2025 за вх. № 32661/25 позивач ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку звернулася до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить встановити режим окремого провадження подружжя ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 08.07.2015 Московським РВ у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання; АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 виданий 09.09.2019 органом 6311, РНОКПП НОМЕР_4 шлюб між якими зареєстровано 19.02.2019 в Харківському міському відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про що зроблено відповідний актовий запис № 2641.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви заявнику через зловживання правами з таких підстав.

Згідно даних автоматизованої системи документообігу суду та офіційного веб-порталу «Судова влада України»;:

- 21.10.2025 в провадження судді Слобідського районного суду міста Харкова Маньковської О.О. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя, яка ухвалою суду від 27.10.2025 залишена без руху (справа № 641/8015/25). Ухвалою суду від 31.10.2025 позовну заяву повернуто позивачу, у зв`язку із надходженням відповідного клопотання представника позивача.

- 27.10.2025 в провадження судді Слобідського районного суду міста Харкова Онупко М.Ю. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя, яка ухвалою суду від 29.10.2025 залишена без руху (справа № 641/8239/25) з підстав несплати судового збору та ненадання додатків до позовної заяви;

- 27.10.2025 в провадження судді Слобідського районного суду міста Харкова Василенко О.Я. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя, яка ухвалою суду від 31.10.2025 залишена без руху (справа № 641/8240/25) з аналогічних підстав.

-12.11.2025 в провадження судді Слобідського районного суду міста Харкова Кожихової Г.В. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя, яка ухвалою суду від 12.11.2025 повернута позивачу, дії позивача ОСОБА_1 щодо повторного звернення до суду із тотожними позовними заявами - визнано зловживанням процесуальними правами.

14.11.2025 до Слобідського районного суду міста Харкова через засоби поштового зв`язку знову надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя ідентичного змісту без сплати судового збору та долучення додатків до позовної заяви.

Одним із основних принципів цивільного судочинства, передбачених у статті 2 ЦПК України є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Зі змісту принципу змагальності вбачається, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

У п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України вказано, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

У постанові Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17 визначено, що принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Верховний Суд наголошує, що цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 761/7978/15-ц вказано, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. У матеріальному розумінні предмет позову - це річ, щодо якої виник спір.

Таким чином, вказані дії позивача не відповідають завданням та суперечать засадам цивільного судочинства, розцінюються судом як зловживання процесуальними правами, а саме маніпуляція автоматизованим розподілом справ, яка полягає в тому, що позивач тричі подав позов до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Керуючись ст.ст. 44,185 ЦПК України суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму окремого проживання подружжя - повернути позивачу.

Дії позивача ОСОБА_1 щодо повторного звернення до суду із тотожними позовними заявами - визнати зловживанням процесуальними правами.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -О. А. Курганникова