Справа № 274/1941/25
Провадження № 2/0274/1094/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

"07" листопада 2025 р. м. Бердичів

БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬК РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ

в складі: головуючого судді Хуторної І. Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей, -

в с т а н о в и в :

19.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей: дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за період з вересня 2023 року до січня 2025 року у розмірі 27 486, 17 грн.

Короткий виклад доводів позивачки

На обґрунтування позову ОСОБА_1 вказала, що з 21 березня 2012 року вона та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі.

За час шлюбу у подружжя народилося двоє дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

01.11.2022 шлюб між подружжям було розірвано рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області по справі №274/5297/22.

12.09.2022 Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області було винесено судовий наказ по справі №274/4593/22 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 05.09.2022 року і до їх повноліття.

З моменту присудження аліментів на утримання дітей відповідач сплачує їх неохоче та нерегулярно. Відповідач станом на сьогоднішній день не погасив заборгованість зі сплати аліментів, що сформувалась ще з вересня 2023 року.

Загальний розмір нарахованої пені за прострочення відповідачем сплати аліментів складає 32 099,38 грн. Проте відповідно до вимог ч.1 ст. 196 СК України та розмір пені не повинен перевищувати 100 відсотків заборгованості зі сплати аліментів, що становить 27 486,17 грн.

Саме цю суму пені позивачка просить стягунти із відповідача.

Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не направляв.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді від 21.04.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін з роз`ясненням процесуальних прав учасників справи, зокрема, щодо подання у визначені строки відповідачем відзиву на позов та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Згідно із п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

За приписами п. 3 ч. 8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

В силу ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За правилами п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як вбачається із матеріалів справи до суду повернулося поштове відправлення, яким відповідачу за адресою його місця проживання, зареєстрованого у встановленому законом порядку, направлялася копія позовної заяви із додатками, ухвали суду про відкриття провадження у справі, із відміткою від 11.06.2025 про відсутність особи за вказаною адресою.

Відтак, відповідач, будучи належним чином повідомленим про відкриття провадження у справі у визначений в ухвалі про відкриття провадження у справі строк ні відзиву на позов, ні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, до суду не подав.

Ураховуючи вищевикладене та положення ст.ст.178, 279 ЦПК України, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що сторони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 5, 6).

Шлюб між сторонами розірвано рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01.11.2022 (а.с. 7).

Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області 12.09.2022 винесено судовий наказ по справі №274/4593/22 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 05.09.2022 року і до їх повноліття (а.с. 8).

Згідно з розрахунком заборгованості зі сплати аліментів за в/л №274/4593/22 від 20.09.2022, виданим Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області заборгованість ОСОБА_2 перед ОСОБА_6 за період із вересня 2023 року до 01.02.2025 складає 27 486, 17 грн (а.с. 10-11).

Застосовані норми права, позиція суду

Дослідивши докази, суд доходить висновку про задоволення позову, із таких підстав.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини (частина друга статті 141 СК України).

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України).

Згідно з частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Частинами першою та другою статті 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця. Тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18).

У постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21 Верховний Суд виснував, що розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. При застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року в справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) вказано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин.

Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти.

У Сімейному кодексі України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Тобто відповідач зобов`язаний довести відсутність його вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів і сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.

Із розрахунку боргу за аліментами, наданим державним виконавцем вбачається, що в період із вересня 2023 року до січня 2025 року аліменти на дітей відповідач сплачував не в повному обсязі, або ж в певні місяці взагалі не вносив плати.

Відповідач не оспорив позову та не надав суду доказів неможливості сплати ним аліментів за вказаний період, не оспорив розрахунку боргу за аліментами, долученого до позову.

Таким чином, відповідач допустив умисне невиконання рішення суду про стягнення із нього аліментів на утримання дітей.

Згідно з розрахунком державного виконавця, відповідач допустив несплату аліментів:

у вересні 2023 року - 2833,00 грн,

з грудня 2023 року до березня 2024 року по 2833,00 грн щомісяця,

у квітні 2024 року не доплатив 1333,00 грн,

у травні 2024 року - 2833,00 грн,

у червні 2024 року не доплатив 133, 00 грн,

у липні 2024 року - 2833,00 грн,

у вересні 2024 року 2833,00 грн,

із листопада 2024 року до січня 2025 року не сплачував по 2833,00 грн аліментів щомісяця.

Відповідно, розмір пені за цей період складає:

за вересень 2023 року - 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 519 (кількість днів прострочення) х 1% = 14 703,27 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за грудень 2023 року - 2833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 458 (кількість днів прострочення) х 1% = 12 975,14 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за січень 2024 року - 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 427 (кількість днів прострочення) х 1% = 12 096,91 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за лютий 2024 року - 2833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 396 (кількість днів прострочення) х 1% = 11 218,68 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за березень 2024 - 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 366 (кількість днів прострочення) х 1% = 10 368,78 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за квітень 2024 року- 1 333,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 336 (кількість днів прострочення) х 1% = 4 478,88 грн, але не більше 100% боргу, що становить 1 333,00 грн.;

за травень 2024 року- 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 305 (кількість днів прострочення) х 1% = 8 640,65 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за червень 2024 року - 133 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 275 (кількість днів прострочення) х 1% = 365,75 грн, але не більше 100% боргу, що становить 133,00 грн.;

за липень 2024 року 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 244 (кількість днів прострочення) х 1% = 6 912,52 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за вересень 2024 року - 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 183 (кількість днів прострочення) х 1% = 5 212,72 грн, але не більше 100% боргу, що становить 2 833,00 грн.;

за листопад 2024 року 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 93 (кількість днів прострочення) х 1% = 2634,69 грн.

за грудень 2024 року 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 62 (кількість днів прострочення) х 1% = 1756,46 грн.;

за січень 2025 року - 2 833,00 грн (заборгованість зі сплати аліментів) х 31 (кількість днів прострочення) х 1% = 878,23 грн

Тобто, пеня за означений період сумарно складає 29 421 грн 15 копійок.

Позивачка просила стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 27 486,17 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Тому, оскільки суд не вправі вийти за межі заявлених позовних вимог, суд стягує із відповідача 27 486,17 грн пені.

Розподіл судових витрат

Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, оскільки поизвачка від сплати судового збору звільнена на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», - з відповідача на користь держави слід стягнути 1211,2 грн судового збору.

Керуючись статтями 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 27 486 гривень 17 копійок пені за прострочення сплати аліментів.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави 1211 гривень 20 копійок судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя І. Ю. Хуторна