Справа № 229/2067/24
Провадження № 6/211/54/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Рагозіної С.О.,

при секретарі Мариненко Е.П.,

за участю:

представника заявника Амєрової А.В.,

представника заінтересованої особи

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Амєрова А.В., заінтересовані особи: Дружківський ВДВС у Краматорському районі Донецької області Східного МУ МЮ, Акціонерне товариство «ОТП БАНК» про відстрочку виконання рішення суду,

УСТАНОВИВ:

Амєрова А.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 подала до суду заяву у цивільній справі № 229/2067/24 про відстрочку виконання рішення суду, в якій просить відстрочити на 1 ( один ) календарний рік з моменту винесення ухвали виконання рішення Дружківського міського суду Донецької області та зняти арешт з майна ОСОБА_1 накладеного постановою державним виконавцем Дружківського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 13.032025 року.

В обґрунтування заяви про відстрочку виконання рішення суду посилається на те, що Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 29 липня 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства «ОТП БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволені. Вирішено стягнути на користь АТ «ОТП БАНК» суму заборгованості у розмірі 150 849,34 грн. (сто п`ятдесят тисяч вісімсот сорок дев`ять гривень 34 копійки), за заборгованістю за кредитним договором № від 30.04.2021 р. станом 02.11.2023 р. у розмірі 145 525,23 грн. (сто сорок п`ять тисяч п`ятсот двадцять п`ять гривень 23 копійки), що складається із: заборгованості за тілом кредиту - 94 023,30 грн.; заборгованості за відсотками - 38 104,39 грн.; заборгованості за розрахункове обслуговування - 13 397,54 грн. та заборгованості за кредитним договором № від 12.09.2022 р. станом на 09.11.2023 р. у розмірі 5 324,11 грн.(п`ять тисяч триста двадцять чотири гривні 11 копійок), що складається з: заборгованості за тілом кредиту - 4 528,76 грн.; заборгованості за відсотками - 795,35 грн. Суму судового збору в розмірі 3 028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

На виконання рішення суду, 16.10.2024 року державним виконавцем Дружківського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Східного

міжрегіонального управління Міністерства юстиції було винесено Постанову про відкриття виконавчого провадження.

Про виконавче провадження Заявник дізнався тільки після того, як його дружина отримала сповіщення про накладення арешту на майно, а саме квартиру, яка знаходиться у спільній сумісній власності.

Заявник регулярно та сумлінно виконував взяті на себе зобов`язання та вносив платежі згідно погодженого графіку, але у зв`язку з незапланованими обставинами, а саме у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 годин 30 хвилин

24.02.2022, строк дії якого неодноразово продовжувався, фінансове становище Заявника змінилося, у зв`язку з чим він був вимушений тимчасово припинити платежі за Кредитним договором.

Починаючи з весни 2022 року Заявнику почали регулярно надходити дзвінки та повідомлення від Акціонерного товариства «ОТП БАНК» стосовно необхідності погашення заборгованості. Заявник неодноразово повідомляв, що у зв`язку зі скрутним становищем, зараз не має змоги сплачувати необхідні платежі, проте він повідомляв, що як тільки ситуація в країні стане більш стабільною, а він зможе влаштуватися на роботу то одразу продовжить сплачувати кошти для погашення свого грошового зобов`язання.

На момент заключення кредитних договорів Заявник працював у Комунальному підприємстві «Комсервіс» Дружківської міської ради.

З травня 2023 року ОСОБА_1 є безробітною особою, що

видно з Витягу з Пенсійного фонду України Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування «ІНДИВІДУАЛЬНІ ВІДОМОСТІ ПРО ЗАСТРАХОВАНУ ОСОБУ» форма ОК 7.

Через те, що Заявник зареєстрований та проживає у м. Дружківка Донецької області, яке згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово

окупованих Російською Федерацією затвердженого Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28 лютого 2025 року № 376 визнається територією можливих бойових дій та регулярно перебуває під ворожими обстрілами, Заявник не може влаштуватися на роботу задля забезпечення себе та своєї родини регулярними фінансовими надходженнями, в тому числі і з метою виконання рішення Дружківського міського суду Донецької області з погашення заборгованості.

Єдиною особою, яка працює та утримує родину протягом останніх декількох років є дружина Заявника ОСОБА_2 .

Власного майна Заявник не має, за виключенням квартири, власниками якої є він та

його дружина і в якій зареєстрована та проживає малолітня дитина.

Окрім того, в результаті обстрілів м. Дружківка, вже неоднарозово страждала майно дружини Заявника, що створювало додаткове фінансове навантаження на єдину особу, яка утримує родину.

Крім того, 16 липня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб, про що було зроблено актовий запис № 148 Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася донька ОСОБА_4 , про що було зроблено відповідний актовий запис № 362 Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

На даний момент родина проживає за адресою:

АДРЕСА_1 .

У зв`язку з тим, що у м. Дружківка не працює жодний дитячий садок та школа офлайн, хтось з батьків мусить постійно знаходитись вдома задля нагляду за малолітньою донькою.

У зв`язку з тим, що єдиною працюючою особою з регулярним доходом є дружина, то Заявник ОСОБА_1 на регулярній основі перебуває вдома

з метою нагляду та виховання доньки ОСОБА_5 , що також впливає на неможливість Заявника влаштуватися на постійну роботу. Сторона Заявника наполягає на тому, що визнає свою вину та бажає сплатити суму заборгованості перед АТ «ОТП БАНК», проте на сьогоднішній день через ряд обставин не має такої змоги. У зв`язку з чим і звертається до суду задля відстрочення виконання такого рішення на рік, тим самим

надавши час та можливість забезпечити виконання рішення.

Представник заявника адвокат Амєрова А.В. на заявлених вимогах наполягала.

У судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Суд уважає можливим розглядати заяву у відсутності сторін. Їх неявка не є перешкодою для вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду.

У порядку ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, розглянувши заяву про розстрочення виконання рішення суду, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Судом встановлено, що рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 29.07.2024 позов Акціонерного товариства «ОТП БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП БАНК» суму заборгованості у розмірі 150 849,34 грн. (сто п?ятдесят тисяч вісімсот сорок дев?ять гривень 34 копійки), за заборгованістю за кредитним договором № від 30.04.2021 р. станом 02.11.2023 р. у розмірі 145 525,23 грн. (сто сорок п?ять тисяч п?ятсот двадцять п?ять гривень 23 копійки), що складається із: заборгованості за тілом кредиту - 94 023,30 грн.; заборгованості за відсотками - 38 104,39 грн.; заборгованості за розрахункове обслуговування - 13 397,54 грн. та заборгованості за кредитним договором № від 12.09.2022 р. станом на 09.11.2023 р. у розмірі 5 324,11 грн.(п`ять тисяч триста двадцять чотири гривні 11 копійок), що складається з: заборгованості за тілом кредиту - 4 528,76 грн.; заборгованості за відсотками - 795,35 грн. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП БАНК» суму судового збору в розмірі 3 028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 22.01.2025 року Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Дружківського міського суду Донецької області від 29 липня 2024 року залишено без змін.

Положення статті 129-1 Конституції України визначають, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року.

Виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч.1 ст.431 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Як передбачено ч. 4 ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу, як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Системне тлумачення ст. 435 ЦПК України та ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» дає підстави дійти висновку, що у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, з заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення, при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим та на строк не більше один рік.

Виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

З аналізу наведених норм слідує, що розстрочення або відстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини.

Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами (правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018, від 19 червня 2019 року у справі № 2-55/10).

Окрім того, під час вирішення питання про відстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Ч.2 ст.78 ЦПК України передбачає, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з вимогами ст. ст. 78, 81, 435 ЦПК України, саме заявник зобов`язаний довести зазначений предмет доказування, тобто виняткові підстави для відстрочки виконання судового рішення.

Звертаючись до суду з заявою про відстрочку виконання рішення суду заявник вказує, що на території України введено воєнний стан.

Також, посилання заявника на введення воєнного стану на території України та перебування міста Дружківка у зоні можливих бойових дій не може бути підставою для відстрочення виконання рішення, адже сам лише факт введення в Україні воєнного стану не може бути підставою для відстрочення виконання рішення суду.

Воєнний стан це особливий правовий режим, що введений в Україні у зв`язку з повномасштабним вторгнення ЗС РФ на суверенну територію України.

Проте, місто Дружківка не віднесено до зони активних бойових дій.

Отже, заявником не доведено обставин, які б надали підстави для відстрочення виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у відстроченні виконання рішення суду.

Стосовно зняття арешту з майна боржника, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог п.п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії, здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно з ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

За приписами ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Тобто, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26.09.2019 у справі №607/3894/17.

З огляду на наведені норми та роз`яснення, надані Верховним Судом, суддя дійшов висновку, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

Керуючись ст.258 -261,353,354,435 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Амєрова А.В., заінтересовані особи: Дружківський ВДВС у Краматорському районі Донецької області Східного МУ МЮ, Акціонерне товариство «ОТП БАНК» про відстрочку виконання рішення суду відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: С. О. Рагозіна