Провадження №2-во/369/223/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши питання про виправлення описки в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2025 року у цивільній справі № 367/12818/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами,

В С Т АН О В И В:

23.07.2025 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 367/12818/24 ухвалено заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами задовольнити повністю.

08.10.2025 року представником заявника через канцелярію суду зареєстровано заяву про виправлення описок в рішенні суду.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2025 року у цивільній справі № 367/12818/24 допущено описки, а саме адреса заявника вказана як: АДРЕСА_1 замість: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву задовольнити.

Виправити описку, допущену у тексті рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2025 року у справі № 367/12818/24, а саме другий абзац резолютивної частині рішення суду викласти у наступній редакції: «Встановити факт родинних відносин, яким визнати, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий ЦСВМ К-Святошинського РВ України в Київській області 18 березня 2000 року, АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , виданий Києво-Святошинським РВ ГУ МВС України в Київській області, є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .» .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Повна ухвала складена та підписана: 07.11.2025 року.

Суддя А.В. Янченко