Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Бедьо В.І., за участю секретаря судового засідання Малиновська І.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород цивільну справу за заявою представника заявника Бойко Богдана Богдановича в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Середнянська селищна рада Ужгородського району Закарпатської області, ОСОБА_2 , приватний нотаріус Ужгородського районного округу Савчин Наталія Іванівна, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника адвокат Бойко Б.Б., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просить встановити факт родинних зв`язків, а саме, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до витягу з ДРАЦС щодо актового запису про народження за № 7 від 29.03.2025 року, за ОСОБА_1 виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області зареєстрований актовий запис за №20 від 15 лютого 1982 року, на підставі лікарської довідки про народження №17 від 18 січня 1982 року, Перечинським родбудинком. У відомостях про матір зазначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У відомостях про батька у актовому записі зазначено ОСОБА_5 , на підставі державної реєстрації народження проведеної відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України (за вказівкою матері).

ОСОБА_2 та ОСОБА_6 перебували у цивільному шлюбі, та від вказаного шлюбу в них народився син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник зазначає, що він з його матір`ю ОСОБА_2 , а також ОСОБА_3 , ОСОБА_7 (рідний дідусь Заявника по лінії батька ОСОБА_3 ) та ОСОБА_8 (рідна бабуся Заявника по лінії батька ОСОБА_3 ) разом проживали та вели спільний побут за адресою: АДРЕСА_1 . Факт спільного проживання підтверджується будинковою книгою, а також веденням спільного господарства протягом тривалого проміжку часу та мало постійний характер, що можуть підтвердити свідки односельчани та сусіди.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, а після його смерті залишився житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належав його матері ОСОБА_8 , згідно рішення Ужгородського райвиконкому №165 від 27.11.1989 року.

За час свого життя ОСОБА_3 спадщину за законом, на вищевказаний будинок не оформив.

З метою оформлення спадщини за померлим батьком, заявник звернувся до Ужгородської районної державної нотаріальної контори, де йому усно відмовили у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на будинок, що належав його ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що в наявних у нотаріальній справі документах відсутнє належне підтвердження родинних відносин між заявником та його батьком ОСОБА_3 .

Заявник вказує що, тільки після судового підтвердження кровного споріднення зможе отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом.

У судове засідання заявник та представник заявника не з`явилися про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заінтересована особа Середнянська селищна рада Ужгородського району Закарпатської області подала заяву про розгляд справи без їх участі.

Від заінтересованої особи ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_9 подано заяву про розгляд справи без їх участі, проти позовних вимог не заперечують.

Заінтересована особа приватний нотаріус Ужгородського районного округу Савчин Наталія Іванівна, не з`явилася про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, причине неявки суду не повідомила.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Інші процесуальні дії у справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2025 року вказана справа передана на розгляд судді Бедьо В.І.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.09.2025 року відкрито провадження у справі, було постановлено проводити розгляд справи у порядку окремого позовного провадження.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2025 року задоволено клопотання представника заявника про витребування доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до витягу з ДРАЦС щодо актового запису про народження за № 7 від 29.03.2025 року, за ОСОБА_1 виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області зареєстрований актовий запис за №20 від 15 лютого 1982 року, на підставі лікарської довідки про народження №17 від 18 січня 1982 року, Перечинським родбудинком. У відомостях про матір зазначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У відомостях про батька у актовому записі зазначено ОСОБА_5 , на підставі державної реєстрації народження проведеної відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України (за вказівкою матері).

Згідно будинкової книги вбачається, що у будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 проживали ОСОБА_2 . ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 622 від 11.07.2025 року, зазначено, що забудівником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , згідно рішення Ужгородського райвиконкому №165 від 27.11.1989 року є ОСОБА_8 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 23.01.1989 року.

Згідно довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 621 від 11.07.2025 року, вбачається, що на момент смерті ОСОБА_7 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проживали та були зареєстровані: дружина ОСОБА_8 , син ОСОБА_3 , співмешканка сина ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 618 від 11.07.2025 року, заповіт від імені померлого ОСОБА_7 не посвідчувався.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 05.11.2005 року.

Згідно довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 619 від 11.07.2025 року, вбачається, що на момент смерті ОСОБА_7 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проживали та були зареєстровані: співмешканка сина ОСОБА_2 , син ОСОБА_3 , онук ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 616 від 11.07.2025 року, заповіт від імені померлої ОСОБА_8 не посвідчувався.

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 627 від 14.07.2025 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з народження проживав за адресою: АДРЕСА_2 , разом з матір`ю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 . У зв`язку з неможливістю у представника заявника отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_3 , ним було заявлено клопотання про витребування доказів.

На виконання ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2025 року Відділом ДРАЦС у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надано повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно вказаної відповіді вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , а також те, що відсутні будь-які актові записи про шлюб та розірвання шлюбу, а також актів запису про народження дітей, батьком яких вказано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 620 від 11.07.2025 року, вбачається, що на момент смерті ОСОБА_3 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проживали та були зареєстровані: співмешканка сина ОСОБА_2 , син ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області за вих. 617 від 11.07.2025 року, заповіт від імені померлого ОСОБА_3 не посвідчувався.

В ході судового розгляду буди допитані свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які підтвердили, що батьками ОСОБА_1 були ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Стверджували, що користувались спільним житловим примішенням, вели єдине господарство, розподіляли між собою витрати на утримання будинку та його облаштування, брали участь у догляді за господарством і допомогали один одному у вирішенні повсякденних життєвих питань.

Оцінка Суду.

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України, в порядку окремого провадження розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За змістом частини 3 статті 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, судом можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, зокрема, факт родинних відносин, а також інші факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заявники й залучені до участі у справі заінтересовані особи вправі відповідно подавати докази на підтвердження обґрунтованості чи необґрунтованості заяви про встановлення факту, що розглядається судом, брати участь у дослідженні обставин справи, оскаржувати рішення і ухвали, вчиняти інші процесуальні дії.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що коли громадяни не можуть використати правовстановлюючі документи, оскільки зазначені в них дані не відповідають записам вихідних документів, а установи, які видали ці документи не можуть виправити допущені в них помилки, то відповідно до п.6 ч.1ст. 256 ЦПК України (стара редакція ЦПК), громадяни мають право на звернення до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заявники й залучені до участі у справі заінтересовані особи вправі відповідно подавати докази на підтвердження обґрунтованості чи необґрунтованості заяви про встановлення факту, що розглядається судом, брати участь у дослідженні обставин справи, оскаржувати рішення і ухвали, вчиняти інші процесуальні дії.

Встановлення даних фактів має юридичне значення для заявника, напряму впливає на його права, інтереси та обов`язки, зокрема оформлення спадкових прав після смерті свого батька.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З урахуванням всіх обставин справи, аналізуючи докази по справі в їх сукупності, зважаючи на те, що заявником, згідно матеріалів справи доведено факт того, що померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується вищенаведеними документами, а також показами свідків, які були допитані в судовому засіданні, тому суд приходить до переконання, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 81, 259, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Заяву представника заявника ОСОБА_12 в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Середнянська селищна рада Ужгородського району Закарпатської області, ОСОБА_2 , приватний нотаріус Ужгородського районного округу Савчин Наталія Іванівна, про встановлення факту, що має юридичне значення задоволити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ужгородського

Міськрайонного суду

Закарпатської області Бедьо В.І.