Справа № 358/1909/25 Провадження № 2/358/1001/25
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

06 листопада 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Буравова К.І., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИЛА:

До Богуславського районного суду Київської області через підсистему «Електронний Суд» звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 08.10.2025 головуючою суддею визначено суддю Буравову К.І. (а.с. 59).

09.10.2025 суддя у відповідності до ч. 6 ст. 187 ЦПК України звернулася до відділу надання адміністративних послуг виконавчого комітету Богуславської міської ради Київської області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_1 (а.с. 60).

З відповіді на запит суду за № 23-23/4053/2025, убачається, що відповідачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.02.2025 була знята з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.61).

Надалі, суддею здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та отримано інформація щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідачки.

Згідно з відповіді № 1981405 від 06.11.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, громадянку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 за вказаним параметрами не знайдено (а.с. 62).

Крім того, відповідно до відповіді № 1981421 від 06.11.2025, отриманої з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, відомості про наявність у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , статусу внутрішньо переміщеної особи відсутні, довідка ВПО не видавалась (а.с. 63).

Перевіривши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Загальні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви та документів, що додаються до неї, визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Пунктами 17 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМУ від 5 березня 2009 № 270 (далі Правила) внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Пунктом 47 Правил надання послуг поштового зв`язку регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Згідно п.62 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270, підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Отже, належними доказами направлення учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів, при зверненні до суду, є оригінали опису вкладення в поштовий конверт в якому зазначений поіменний перелік документів, що надсилається адресату та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року у справі №761/9285/17 зробив висновок, що належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом, а факт отримання підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Так, позовна заява ТОВ «Споживчий центр» подана до суду позивачем через електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд». До заяви додані докази направлення позовної заяви відповідачці ОСОБА_1 на адресу, що зазначена в позові: АДРЕСА_2 .

На підтвердження направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачці позивач надав опис вкладення поштового відправлення АТ «Укрпошта» Базовий від 06.10.2025, без зазначення поіменного переліку документів, в якому вказано: «позовна заява від ТОВ «Споживчий центр» до ОСОБА_1 з додатками на 15 арк.».

Також позивачем надано список згрупованих відправлень АТ «Укрпошта» Базовий про прийняття поштового відправлення до відправки від 06.10.2025. Водночас до матеріалів справи не долучено розрахунковий документ за вказаним відправленням від 06.10.2025, що підтверджує оплату поштових послуг (касовий чек, квитанція тощо).

Відтак, у матеріалах справи відсутні докази направлення позивачем відповідачці ОСОБА_1 копії позовної заяви з доданими до неї документами за адресою її зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що вимога про направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи позивачем не виконана належним чином.

А тому, позивачу необхідно, у порядку статей 43 та 177 ЦПК України, надати суду належні докази надсилання відповідачці копії позовної заяви з доданими до неї документами (опис вкладення у якому зазначити поіменний перелік документів) та розрахунковий документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 06.09.2005 викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду.

Отже, не надсилання позивачем способом, передбаченим чинним процесуальним законодавством, на адресу відповідачки копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідачку можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху для виконання позивачем вищенаведених вимог у строк, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://bg.ko.court.gov.ua/sud1004/

Ухвала суду знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Головуючий: суддя К. І. Буравова