КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 листопада 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 760/10727/23

Головуючий у першій інстанції - Букіна О.М.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/17934/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Євграфової Є.П., Саліхова В.В.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 18 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група», Товариства з обмеженою відповідальністю «Престиж Інструмент», ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення невиплаченої частини страхового відшкодування та шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 18 вересня 2025 року позов ОСОБА_2 до ПрАТ «Страхова компанія «Українська страхова група», ТОВ «Престиж Інструмент», ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення невиплаченої частини страхового відшкодування та шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди- задоволено частково.

Стягнуто з ПрАТ «Страхова компанія «Українська страхова група» на користь ОСОБА_2 невиплачену частину страхового відшкодування у розмірі 20 229,33 грн, пеню у розмірі 1 375,64 грн, 3% річних у розмірі 113,06 грн, втрати від інфляції у розмірі 343,56 грн, витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн, судовий збір у розмірі 2 084,14 грн, витрати на проведення незалежного автотоварознавчого дослідження у розмірі 2 500,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 278 445,51 грн, моральну шкоду у розмірі 7 000,00 грн, витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн, судовий збір у розмірі 2 084,14 грн, витрати на проведення незалежного автотоварознавчого дослідження у розмірі 2 500,00 грн.

В іншій частині заявлених вимог - відмовлено (т. 2 а.с. 96-106).

Не погодившись з рішенням районного суду, 15 жовтня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Васечко Ю.А. направив до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу через підсистему «Електронний суд» (т. 2 а.с. 112-119).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2025 року витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції (т. 2 а.с. 121).

23 жовтня 2025 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 24 жовтня 2025 року передана судді-доповідачу (т. 2 а.с. 124).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського суду міста Києва від 18 вересня 2025 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали (т. 2 а.с. 125-126).

На виконання вимог вказаної ухвали апелянту слід було направити до Київського апеляційного суду нову редакцію апеляційної скарги з зазначенням третьої особи ОСОБА_3 , його місця проживання чи перебування, разом з доказами надсилання копії апеляційної скарги в новій редакції та доданих до неї матеріалів всім учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу, а також оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 3 341,34 грн.

З супровідного листа Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2025 року вбачається, що копію вказаної ухвали від 27 жовтня 2025 року було направлено на поштову адресу ОСОБА_1 та до електронного кабінету його представника - адвоката Васечку Ю.А. (т. 2 а.с. 127).

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

В матеріалах справи міститься звіт про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду - ухвали про залишення апеляційної скарги без руху - Васечку Ю.А. в його електронний кабінет 28 жовтня 2025 року о 13:30:50 (т. 2 а.с. 128).

31 жовтня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 - адвоката Васечка Ю.А. про усунення недоліків апеляційної скарги разом з квитанцією про сплату судового збору в розмірі 3 341,34 грн та новою редакцією апеляційної скарги з зазначенням третьої особи ОСОБА_3 , його адресу проживання (т. 2 а.с. 135).

Разом з тим, до заяви на усунення недоліків не було додано доказів надсилання копії апеляційної скарги у новій редакції та доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу, зокрема, ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова компанія «Українська страхова група».

Заява представника ОСОБА_1 - адвоката Васечка Ю.А. про усунення недоліків містить докази направлення засобами поштового зв`язку апеляційної скарги в новій редакції лише третій особі ОСОБА_3 (т. 2 а.с. 136).

Відтак, апелянтом не в повному обсязі виконано вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2025 року, а тому, згідно з частиною третьою ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (рішення ЄСПЛ від 20 січня 2011 року у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне роз`яснити апелянту, що відповідно до положень пункту 2 частини першої ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення скарги. Тому з метою повернення сплаченої суми судового збору за подачу апеляційної скарги, особа, яка його сплатила, має подати відповідне клопотання.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 18 вересня 2025 року - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

Є.П. Євграфова

В.В. Саліхов