Справа № 375/371/25
Провадження № 2/375/530/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

11 листопада 2025 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Смик М.М.,

за участю секретаря судових засідань Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів») звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позову представник вказує про те, що 13 травня 2021 року Акціонерне товариством (далі АТ) «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 уклали договір № 010/80445/82/1087054, підписанням якого відповідач підтвердив, що ознайомлений із Правилами і Тарифами Банку на ведення та обслуговування карткових рахунків фізичних осіб.

24 липня 2024 року АТ «Райффайзен Банк» та ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» уклали договір про відступлення права вимоги № 114/2-72, відповідно до умов якого позивач на був право вимоги, в тому числі, за кредитним договором № 010/80445/82/1087054 від 13 травня 2021 року. Відповідно до реєстру боржників № 2 від 26 липня 2024 року ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» набуло право грошової вимоги до відповідача за вказаним кредитним договором в сумі 17 160 грн, що є тілом кредиту.

Відповідач не виконав зобов`язання за вказаним договором, право вимоги за яким набуло ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів».

Вважаючи себе кредитором за вказаним кредитним договором (боржником за яким є відповідач) ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» просить стягнути з ОСОБА_2 заборгованість у розмірі 17 160 грн (тіло кредиту) і вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників

Ухвалою судді від 25 лютого 2025 року відкрито провадження у справі та постановлено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судовому засіданні 27 березня 2025 року о 9 год 30 хв.

27 березня, 23 квітня та 27 травня розгляд справи відкладався у зв`язку з неявкою в судові засідання осіб, які беруть участь у справі. Справу призначено до розгляду на 11 листопада 2025 року о 12 год 00 хв.

В позові міститься клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, в якому зазначено, що проти ухвалення заочного рішення позивач не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, направлені йому повістки повернулися до суду не врученими з причин «адресат відсутній за вказаною адресою».

Суд враховує, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 13 січня 2020 року у справі № 910/22873/17 та від 14 серпня 2020 року у справі № 904/2584/19).

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіхучасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина перша статті 280 ЦПК України).

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи з ухваленням заочного рішення.

Стислий виклад позиції інших учасників справи

Відзив на позовну заяву та заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.

Встановлені судом фактичні обставини справи

Судом встановлено, що 13 травня 2021 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 підписали заяву про відкриття карткового рахунку та надання кредиту «Кредитна картка» № 010/80445/82/1087054 (далі заява).

Зі змісту зазначеної заяви суд встановив, що

банк відкриває картковий рахунок IBAN НОМЕР_1 в гривні, випускає та надає клієнту платіжну картку (пункт 1.1);

розмір поточного ліміту на дату підписання заяви становить 0 гривень та може бути змінений в порядку та на умовах, передбачених пункту 2.1 заяви; розмір поточного ліміту на дату початку кредитування 10 000 грн (пункт 1.4);

строк кредиту становить 48 місяців, що починається з дати встановлення (зміни) поточного ліміту (пункт 1.5);

ця заява вважається розірваною, а всі зобов`язання за нею припиненими, якщо клієнту не відкритий картковий рахунок протягом двох місяців з дати підписання заяви (пункт 8).

Відповідно до додатку 1 до заяви №010/43939/82/625042 від 09.08.2019 року встановлено, що загальна вартість кредиту становить 29 515 грн.

Також судом встановлено, що АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 підписали паспорт споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредитна картка», в якому міститься інформація щодо тарифної моделі «Кредитна картка 100 днів».

24 липня 2024 року АТ «Райффайзен Банк» та ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» уклали договір про відступлення права вимоги № 114/2-72, відповідно до умов якого позивач на був право вимоги, в тому числі, за кредитним договором № 010/80445/82/1087054 від 13 травня 2021 року.

Згідно з реєстром боржників № 2 від 26 липня 2024 року ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» набуло право грошової вимоги до відповідача за вказаним кредитним договором в сумі 17 160 грн, що є тілом кредиту.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Вивчивши матеріали цивільної справи та надавши оцінку поданим доказам, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 629 Цивільного кодексу (далі України) договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (стаття 1054 ЦК України).

Статтею 516 ЦК України визначено, що заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням.

Згідно зі статтею 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні.

Частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно

до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина перша, п`ята-шоста статті 81 ЦПК України).

Відповідно до статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

У справі, яка розглядається, судом встановлено, що 13 травня 2021 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 підписали заяву про відкриття карткового рахунку та надання кредиту «Кредитна картка» № 010/80445/82/1087054, в якій погоджено, що:

банк відкриває картковий рахунок IBAN НОМЕР_1 в гривні, випускає та надає клієнту платіжну картку (пункт 1.1);

розмір поточного ліміту на дату підписання заяви становить 0 гривень та може бути змінений в порядку та на умовах, передбачених пункту 2.1 заяви; розмір поточного ліміту на дату початку кредитування 10 000 грн (пункт 1.4);

строк кредиту становить 48 місяців, що починається з дати встановлення (зміни) поточного ліміту (пункт 1.5);

ця заява вважається розірваною, а всі зобов`язання за нею припиненими, якщо клієнту не відкритий картковий рахунок протягом двох місяців з дати підписання заяви (пункт 8).

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19).

Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи (див. пункти 73,

75 постанови Верховного Суду від 10 липня 2024 року у справі № 523/7796/19

(провадження № 61-5873св24).

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 30 січня

2018 року у справі № 161/16891/15 (провадження № 61-517св18) кредитор зобов`язаний доводити отримання позичальником грошових коштів у розмірі та на умовах, встановлених договором, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір за допомогою первинних документів, оформлених відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно до пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 4 липня 2018 року № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Звертаючись з вказаним позовом, ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» не надало належних і допустимих доказів того, що первісний кредитор відкрив на виконання пункту 1.1 заяви відкрив ОСОБА_1 картковий рахунок IBAN НОМЕР_2 , випустив і надав відповідачу платіжну картку, встановив кредитний ліміт, а ОСОБА_1 отримала кредитну картку та використовувала кредитні кошти.

Відсутність доказів отримання відкриття ОСОБА_1 банківського рахунку, видачі їй картки і встановлення на неї кредитного ліміту, позбавляє суд можливості дійти висновку про те, що року АТ «Райффайзен Банк Аваль» виконало зобов`язання за вказаним договором в частині надання відповідача кредити.

Звертаючись до суду, позивач у позовній заяві виклав обставини, якими обґрунтовував свої вимоги, зазначив докази, що підтверджують вказані обставини, разом з тим, не заявляв клопотання про вжиття заходів забезпечення доказів, та не зазначав про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою із поважних причин, не подавав клопотання про їх витребування.

Тобто, позивач на власний розсуд розпорядився своїми правами, тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій (див. висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 29 січня 2020 року у справі 755/18920/18 (провадження № 61-17205св19)).

Доданий до позовної заяви роздрукований розрахунок заборгованості, не є належним доказом надання відповідачу коштів за кредитним, оскільки сам розрахунок заборгованості є внутрішнім документом фінансової установи та не містить відомостей, що дозволили б суду перевірити, чи передавалися в дійсності кошти відповідачу.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 травня 2020 року

у справі № 219/1704/17 (провадження № 61-1211св19).

За таких обставин, враховуючи недоведення позивачем обставин щодо надання первісними кредиторами відповідачу грошових коштів в кредит, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову про стягнення заборгованості.

Висновки суду щодо розподілу судових витрат

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, відсутні підстави для відшкодування позивачу судового збору, сплаченого за подання позову.

На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 13, 81, 141, 259, 263-265, 274-279, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» у задоволенні позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (місцезнаходження: 03032, місто Київ, вулиця Симона

Петлюри, 30 ).

Відповідач - ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Повне рішення суду складено 11 листопада 2025 року.

Суддя Марина СМИК