УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада2025 року

м. Київ

справа № 756/1735/22

провадження № 61-13119ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Клюцою Сергієм Олександровичем, на постанову Київського апеляційного суду від 17 вересня 2025 рокуу справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Судовий будівельно-експертний центр», третя особа: Державна судова адміністрація України про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Державного підприємства «Судовий будівельно-експертний центр» (далі - ДП «Судовий будівельно-експертний центр») про стягнення заборгованості за договором безпроцентної поворотної позики.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

14 грудня 2022 року ДП «Судовий будівельно-експертний центр» звернулося до суду із зустрічною позовною заявою, в якій просило визнати договір

№ 06022019/1 безпроцентної поворотної позики від 06 лютого 2022 року, додаткову угоду № 1 від 02 січня 2020 року до договору № 06022019/1 безпроцентної поворотної позики від 06 лютого 2022 року, додаткову угоду

№ 2 від 28 січня 2021 року до договору № 06022019/1 безпроцентної поворотної позики від 06 лютого 2022 року недійсними.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 11 липня 2023 року у прийнятті зустрічного позову ДП «Судовий будівельно-експертний центр» відмовлено. Повернуто зустрічну позовну заяву ДП «Судовий будівельно-експертний центр».

Постановою Київського апеляційного суду від 24 січня 2024 року ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 11 липня 2023 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції з підстав необхідності з`ясувати поважність причин пропуску процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви та надання їм відповідної оцінки.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2025 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ДП «Судовий будівельно-експертний центр». Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернуто відповідачу.

Відмовляючи в прийнятті та повертаючи зустрічну позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що представник ДП «Судовий будівельно-експертний центр» посилається лише про загальновідомі факти військової агресії росії, високу активність обстрілів території України, пошкодження енергетичної інфраструктури, оголошення повітряних тривог, однак не конкретизує інформації, не зазначає належних та допустимих доказів на підтвердження наслідків, спричинених таким станом, що об`єктивно унеможливили подання зустрічної позовної заяви у визначені строки до Оболонського районного суду м. Києва.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 вересня 2025 рокуапеляційну скаргу ДП «Судовий будівельно-експертний центр» задоволено, ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2025 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Скасовуючи ухвалу місцевого суду, апеляційний суд виходив з того, що суд першої інстанції, приймаючи відзив на позов та відмовляючи в поновленні строку на подачу зустрічного позову, вдався до надмірного формалізму ставлячи у залежність до доступу до правосуддя надмірний тягар доказування обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та неможливості виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом встановленого законом строку, та відповідно, вчасності подачі зустрічної позовної заяви.

20 жовтня 2025 року засобами поштового зв`язку представник ОСОБА_1 - адвокат Клюца С. О. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 17 вересня 2025 року.

Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник вказує порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, у постановах Верховного Суду від21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц, 11 січня 2023 року у справі № 127/27446/20.

Вказує, що запровадження воєнного стану в Україні та посилання на ракетні обстріли, відключення світла, тощо без вказання причинно-наслідкового зв`язку між конкретним обстрілом/відключенням та неможливістю вчинити процесуальну дію в необхідний строк не може бути поважною причиною для безумовного поновлення процесуальних строків, оскільки не підкріплено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами. Представник ДП «Судовий будівельно-експертний центр» в апеляційній скарзі не довів обставини, на які посилається, не надав жодних письмових чи електронних доказів на підтвердження власної позиції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про відмову

у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою та пунктом 3 частини другої статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина друга статті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України).

Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику.

Відповідно до частини сьомої статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події (частина четверта статті 124 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та третьою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Питання про поновлення строку для вчинення процесуальної дії вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ДП «Судовий будівельно-експертний центр» про стягнення заборгованості до розгляду. Роз`яснено право відповідачу не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, що він має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, копії відзиву та доданих до нього документів.

Матеріали справи не містять доказів вручення ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу, а також повторного направлення ухвали про відкриття провадження та позовної заяви з додатками.

13 грудня 2022 року від відповідача ДП «Судовий будівельний-експертний центр» до суду першої інстанції надійшов відзив на позовну заяву.

14 грудня 2022 року до суду першої інстанції надійшов зустрічний позов ДП «Судовий будівельний-експертний центр» про визнання недійсним правочину.

Звертаючись з зустрічною позовною заявою, позивач ДП «Судовий будівельний-експертний центр» просив поновити строк на його пред`явлення та зазначав, що копію ухвали Оболонського районного суду м. Києва

від 14 лютого 2022 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 отримано представником підприємства лише 21 листопада 2022 року.

Також зазначав, що внаслідок виникнення обставин, які пов`язані з військовою агресією росії, через високу активність обстрілів на території України, пошкодженням енергетичної інфраструктури України, відбуваються планові та аварійні відключення електроенергії. Крім того, під час оголошення повітряної тривоги у м. Києві робота працівників державного підприємства призупиняється. Такі ситуації носять системний характер, що у свою чергу призвело до великого завантаження підприємства та зумовило накопичення неопрацьованих документів і неможливість вчасної підготовки, у тому числі процесуальних документів.

У постанові Верховного Суду від 11 серпня 2022 року у справі № 199/8478/21 зазначено, що запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22, протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Апеляційний суд, перевіривши доводи ДП «Судовий будівельний-експертний центр» щодо причин пропуску строку на подачу зустрічної позовної заяви, обґрунтовано вважав, що такий пропуск строку відбувся з поважних причин, а тому у суду першої інстанції були наявні підстави для його поновлення.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про скасування ухвали суду першої інстанції і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Висновки суду апеляційної інстанції не суперечать правовим позиціям Верховного Суду, викладених у постановах на які посилається заявник у касаційній скарзі.

Аргументи касаційної скарги не спростовують висновків суду, правильне застосовування судом апеляційної інстанцій норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а оскаржуване судове рішення апеляційної інстанцій є законним, постановленим з додержанням норм права, підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Клюцою Сергієм Олександровичем, на постанову Київськогоапеляційного суду від 17 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Судовий будівельно-експертний центр», третя особа: Державна судова адміністрація України про стягнення заборгованості.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:М. Є. Червинська
Є. В. Коротенко В. М. Коротун