Справа № 592/3605/20
Провадження № 2-во/592/124/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі судді Литовченка О.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Нежевело Валентини Вікторівни про виправлення описки в рішенні суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності,

установив:

Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.10.2025 у цивільній справі № 592/3605/20 провадження № 2/592/8/25 та з урахуванням ухвали суду від 22.10.2025 (справа № 592/3605/20, провадження № 2-во/592/119/25) позовну заяву ОСОБА_1 задоволено. Ухвалено усунути створені з боку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 порушення і перешкоди у реалізації прав володіння та користування власником ОСОБА_1 земельною ділянкою на території подвір`я з житловим будинком, господарськими спорудами та надвірними будівлями, за адресою по АДРЕСА_1 , в тому числі шляхом забезпечення безперешкодного і вільного для ОСОБА_1 технічного та санітарного обслуговування та догляду об`єктів нерухомості, які розташовані по АДРЕСА_1 , відносно суміжної території по АДРЕСА_2 .

Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити перешкоди у встановленні огорожі (паркану) між земельними ділянками за адресами АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 згідно даним Державного земельного кадастру.

Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 провести демонтаж та прибрати влаштовані, установлені та закріплені на місцевості на території подвір`я земельної ділянки кадастровий номер :23:016:0013, належної на праві приватної власності ОСОБА_1 :

- частину воріт зі стовпом у складових огорода №1-3 будинковолодіннями АДРЕСА_4 , що пересікають межу та розташовані на території земельної ділянки по АДРЕСА_1 власника приватної земельної ділянки ОСОБА_1 ;

- дерев`яні балки, прикручені металевими болтами до стіни житлового будинку АДРЕСА_5 , власником якого є ОСОБА_1 , на яких прикріплений та тримається у підвішеному стані шиферний паркан паралельно до стіни житлового будинку;

- шиферний паркан прикріплений у підвішеному стані до дерев`яних балок паралельно до стіни житлового будинку ОСОБА_4 між територіями по АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ;

- металеву каркасну стійку (конструкцію навісу (для винограду) з металевими стійками у вигляді чотирикутника загальною площею накладання 2,0 кв.м.), вмонтовану перпендикулярно до стіни (у притул) житлового будинку по АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_1 , між територіями по АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ;

- металеві стовпи, які частково установлені під стіною будівлі ОСОБА_1 та знаходяться на території земельної власника будинковолодіння АДРЕСА_5 ;

- дві натягнуті затіняючі сітки вздовж (у продовження) будівлі ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 ; що визначено з урахуванням сформованих Висновків за наслідками проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз.

Стягнуто в дольовому порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи у розмірі 23648 (двадцять три тисячі шістсот сорок вісім) гривень 40 копійок по 11824 (одинадцять тисяч вісімсот двадцять чотири) гривні 20 копійок з кожного.

Додатковим рішенням суду від 24.10.2025 (справа № 592/3605/20, провадження № 2-др/592/46/25) заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Нежевело Валентини Вікторівни задоволено. Стягнуто у дольовому порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування понесених судових витрат на професійну правничу допомогу під час розгляду справи 25 000 (двадцять п`ять тисяч) гривень 00 копійок., тобто по 12500 (дванадцять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок з кожного.

28.10.2025 від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Нежевело Валентини Вікторівни надійшла заява про виправлення описки. Вказана заява мотивується тим, що при детальному ознайомленні з повним текстом рішення суду, виявлено по змісту описово-мотивувальної частини рішення зазначення про наявність поданого стороною відповідача 19.02.2024 відзиву та про зміст даного відзиву. Так, в абзацах 23-43 описово-мотивувальної частини судового рішення, висвітлено повний зміст відзиву поданого до суду стороною відповідача 19.02.2024. Проте, нагадується, що ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 19.03.2024 № 592/3605/20 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, відзив на позовну заяву представника відповідачів Грицика Геннадія Олексійовича від 18.02.2024 залишено без розгляду. Сторона позивача, вважає, що по справі є підстави для виправлення описки шляхом виключення зі змісту судового рішення абзаців 23-43 описово-мотивувальної частини судового рішення від 8.10.2025. Застосування означених абзаців 23-43 описово-мотивувальної частини судового рішення від 8.10.2025 (по суті висвітленого тексту відзиву), з врахуванням попередньо вирішеної ухвалою суду від 19.03.2024 процесуальної дії про залишення без розгляду даного відзиву сторони відповідача, є юридично протирічним.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Дослідивши заяву про виправлення описки у судовому рішенні суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 265 ЦПК України рішення складаєтья з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.

Рішення повинно мати вступну частину із зазначенням «дати і місця його ухвалення; найменування суду, що ухвалив рішення; прізвища та ініціалів судді (суддів при колегіальному розгляді); прізвища та ініціалів секретаря судового засідання; номера справи, імен (найменувань) сторін та інших осіб, які брали участь у справі; вимоги позивача (предмета позовних вимог).

В описовій частині рішення зазначається стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; заяви, клопотання; інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).

У мотивувальній частині рішення зазначаються фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

Суть мотивувальної частини рішення полягає у викладі міркувань суду, які привели його до висновку, втіленого в тексті рішення. У дуже багатьох аспектах мотивувальна частина є сутністю самого рішення. І для двох основних адресатів - сторони, яка програла, та суду вищої інстанції саме мотивувальна частина відіграє найголовнішу роль у задоволенні їхніх потреб щодо розуміння суті постановленого рішення.

У резолютивній частині рішення зазначається висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог; розподіл судових витрат; строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Описова частина рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.10.2025 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності викладена в структурованих розділах: "Виклад позиції позивача, відповідача, третьої особи"; "Процесуальні дії у справі".

Так, дійсно, в абзацах 23-43 описової частини судового рішення (розділ "Виклад позиції позивача, відповідача, третьої особи"), висвітлено зміст відзиву поданого до суду стороною відповідача 19.02.2024, при цьому у розділі "Процесуальні дії у справі" в абзаці 21 зазначено: "19.03.2024 ухвалою суду відзив на позовну заяву представника відповідачів ОСОБА_5 від 18.02.2024 залишено без розгляду, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті".

Судовий документ, як судове рішення детально досліджувався в науці цивільного права, багато з науковців вважають, що судові рішення - це не тільки акти здійснення правосуддя, а й процесуальні документи, у яких зафіксовані наслідки процесуальних дій під час розгляду і вирішення справи.

Щодо написання судового рішення немає єдиної формули. Рішення повинні бути логічно структуровані і викладні в чіткому стилі, доступному для кожного. Бекграунд (контекст) допоможе сторонньому читачу краще розібратися в ситуації, проблематиці спору, опис ситуації, який базується на описі відносин між сторонами, зміни у законодавстві, соціальні проблеми, тощо на тлі яких виник спір.

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала.

Описка - це помилка, яка пов`язана з неправильним написанням слів у тексті судового рішення. Виправленню підлягають виключно ті описки, які істотно впливають на суть прийнятого судового рішення та його виконання. Такими описками, зокрема, можуть бути: неправильне написання прізвищ, імен, по-батькові, найменувань учасників судового процесу, найменувань та адрес знаходження спірного майна, встановлених дат та строків тощо.

Тобто, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 362/2179/17 (провадження № 51-3635км19) вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення.

У п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.

У постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23 (провадження № 11-155заі23) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, як із власної ініціативи суду, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішення законної сили. Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».Щодо меж повноважень судів виправляти описки в своїх рішеннях та щодо можливості при цьому судами змінювати ухвалені ними рішення Верховний Суд зробив свій правовий висновок в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц, у якій дійшов висновку, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

За змістом наведеної вище заяви про виправлення описки вбачається, що фактично заявник просить змінити описову частину рішення, викласти її в іншій редакції, що є недопустимим у порядку виправлення описки.

Крім того, суд констатує, що вказаний заявником відзив не брався до уваги при викладенні мотивувальної частини повного тексту рішення (розділ "Фактичні обставини, встановлені судом. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права") та відсутні посилання на вказаний відзив у даній частині рішення суду.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду від 08.10.2025 за наведених мотивів.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Нежевело Валентини Вікторівни про виправлення описки відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Нежевело Валентини Вікторівни про виправлення описки в рішенні Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.10.2025 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності року - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Литовченко