Справа № 452/4116/25
Провадження № 2/452/1710/2025
УХВАЛА

іменем України

07 листопада 2025 року м. Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Бікезіна О.В., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про витребування частини земельної ділянки,

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивача адвокат Соболь Ольга Василівна 28 жовтня 2025 року через систему «Електронний суд» подала до Самбірського міськрайонного суду Львівської області вказаний позовов, в якому просить витребувати у ОСОБА_1 на користь позивача частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:087:0025, площею 0,0346 га, що перетинається зі смугою відведення залізниці.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, слід звернути увагу, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 175, 177, ЦПК України.

Так, згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Таким вимогам позовна заява АТ «Українська залізниця» не відповідає, оскільки не містить: поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідачки ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно частини 7 статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

В порушення вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви (яку подано через систему «Електронний суд») доказу надсилання відповідачці ОСОБА_1 копії поданої до суду позовної заяви з додатками з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог п. п.1) п.1) ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п 2. ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі

№ 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру (Постанова КЦС ВС від 25 квітня 2023 року у справі № 727/3827/22).

Предметом позову у даній справі є витребування від відповідача на користь позивача частини земельної ділянки з кадастровим номером :02:087:0025, площею 0,0346 га. Таким чином заявлені позовні вимоги є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру з урахуванням вартості спірного майна.

Як вбачається з квитанції про оплату судового збору, позивач сплатив суму такого, у розмірі 2422,40 грн. При цьому позивачем на підтвердження вартості спірного майна позивачем до позовної заяви додано розрахунок суми земельного податку з використанням нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Згідно ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

В той же час, статтею 3 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Суд наголошує, що документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте в матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б підтверджували реальну (дійсну) вартість земельної ділянки, про витребування якої йдеться у позові, з огляду на що суд позбавлений можливості належним чином встановити розмір судового збору, який слід сплатити за вимогу майнового характеру.

Оскільки ціна позову не підтверджена документально позивачем сплачений судовий збір за вимогу майнового характеру не виходячи з вартості земельної ділянки про витребування якої він просить.

Відсутність будь-яких документів, які б підтверджували реальну (дійсну) вартість земельної ділянки унеможливлює суддю відкрити провадження у справі, оскільки неможливо визначити дійсну та необхідну до сплати позивачем суму судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду підтвердження визначення дійсної вартості спірного майна та сплатити судовий збір, виходячи з такої вартості, із застосуванням понижуючого коефіцієнта, та надати суду оригінал квитанції.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак воно є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, яка як одну із засад судочинства визначає рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Постанова КГС ВС від 04 вересня 2023 року у справі № 916/1220/23, ухвала КЦС ВС від 29 грудня 2022 року у справі № 522/15127/18).

Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

Таким чином, зважаючи на зазначені вище недоліки, позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про витребування частини земельної ділянки, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про витребування частини земельної ділянки залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у вказаний строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя