Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/1488/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" листопада 2025 р. місто Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Бондаренко О. В., за участю секретаря судового засідання Бондар Ж.А., позивачки ОСОБА_1 , представника позивачки адвоката Давигори С.А., представника відповідачки адвоката Шмарова О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду № 3 клопотання представника відповідачки - ОСОБА_2 , адвоката Шмарова Олексія Валерійовича, про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім?єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна, поділ майна та стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

19.11.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 01.12.2020, та з урахуванням заяв про зміну предмету позову просить у судовому порядку:

1) визнати факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_1 у період з вересня 2009 року по 29 жовтня 2020 року;

2) визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя майно: житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1316 га (кадастровий номер: :02:021:0813, цільове призначення: для будівництва і обслуговування нежитлового будинку, господарських будівель і споруд); нежитлову будівлю під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв.м. та земельну ділянку площею 0,5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, розміщення цеху по виробництву меблів, складу магазину по продажу промислових товарів з влаштуванням платної стоянки автотранспорту) за адресою: АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ;

3) визнати недійсними: договір дарування нежитлової будівлі, укладений 04.11.2020 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , предметом якого є нежитлова будівля літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м., що розташована за адресою АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Цвинтарною І.О.; договір дарування земельної ділянки, укладений 04.11.2020 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , предметом якого є земельна ділянка площею 0, 5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046), що розташована за адресою АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Цвинтарною І. О.

4) витребувати із володіння ОСОБА_2 нежитлову будівлю під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв.м. та земельну ділянку загальною площею 0,5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, розміщення цеху по виробництву меблів, складу магазину по продажу промислових товарів з влаштуванням платної стоянки автотранспорту), що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ;

5) поділити спільне сумісне майно ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , а саме: визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину вказаного майна (залишивши іншу 1/2 частину у власності ОСОБА_4 , як спадкове майно після його смерті).

6) визнати об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_4 грошові кошти, розміщені на банківських рахунках в АТ КБ «Приватбанк», в AT «Сенс Банк», в AT «Державний ощадний банк України» на ім`я ОСОБА_4 станом на 29.10.2020, та поділити вказані грошові кошти, шляхом визнання за нею права власності на 1/2 частину цих коштів, стягнувши відповідну суму із ОСОБА_3 , як правонаступника ОСОБА_4 , на її користь, у зв`язку із відсутністю коштів на банківських рахунках, в тому розмірі, в якому вони знаходилися на рахунках станом на 29.10.2020.

17.12.2020 судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

06.04.2021 судом постановлено ухвалу, якою зупинено провадження у справі, до залучення у справі правонаступників ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

20.08.2021 судом постановлено ухвалу, якою поновлено провадження у справі та залучено у справі правонаступників ОСОБА_4 , зокрема, ОСОБА_3 .

05.10.2021 судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову та залучено у справі співвідповідача - ОСОБА_2 .

24.01.2022 судом постановлено ухвалу, якою призначено у справі судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Оніщенко Надії Сергіївні.

26.04.2023 судом поновлено провадження у справі, у зв`язку із надходженням до суду 24.04.2023 висновку експерта №11/22-ОБ від 18.04.2023, згідно ухвали суду від 24.01.2022 та призначено підготовче судове засідання.

17.07.2023 судом постановлено ухвалу, якою прийнято заяву позивача від 28.06.2023, про зміну предмету позову.

14.05.2024 судом постановлено ухвалу, якою призначено у справі повторну судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Черніну Якову Олександровичу.

03.07.2024 постановою Київського апеляційного суду ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 травня 2024 року скасовано та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

23.07.2024 судом постановлено ухвалу, якою поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

07.08.2024 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті.

04.12.2024 судом постановлено ухвалу, якою у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_3 , про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна та поділ майна, відмовлено.

17.02.2025 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, якою задоволено клопотання представника відповідача та змінено порядок встановлення обставин та дослідження доказів, і в судовому засіданні заслухати роз`яснення експерта щодо висновку в даній справі перед допитом свідків.

12.03.2025 судом постановлено ухвалу, якою у задоволенні клопотання ОСОБА_5 , про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна, відмовлено.

10.04.2025 представник відповідачів, адвокат Шмаров Олексій Валерійович, подав до суду клопотання про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи, мотивуючи тим, що 18.04.2023 експертом Оніщенко Надією Сергіївною було складено висновок № 11/22-ОБ за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи по цивільній справі № 357/11959/20. По першому питанню експерт надав відповідь, що дійсна вартість житлового будинку літ. А-2, домоволодіння по АДРЕСА_1 , розрахована порівняльним підходом та складає 3713360, 00 грн, а у разі збереження стану готовності 51% вартість житлового будинку літ. «А-2», що розташований по АДРЕСА_1 складає 1893814,00 грн. По другому питанню: дійсна ринкова вартість домоволодіння по АДРЕСА_1 , розрахована порівняльним підходом та складає 6041132,00 грн. У тому числі: дійсна ринкова вартість житлового будинку літ. «А-2», з господарськими будівлями та спорудами (земельні поліпшення) домоволодіння по АДРЕСА_1 , розрахована порівняльним підходом складає 4257952,00 грн. У підготовчому засіданні вирішено питання про допит експерта ОСОБА_6 стосовно проведеного експертного дослідження для вирішення питання щодо призначення повторної чи додаткової експертизи. Натомість, представник відповідача ОСОБА_2 , не погоджуючись з результатами проведеного експертного дослідження на стадії підготовчого засідання надавав відповідні пояснення та клопотання про проведення ще однієї експертизи для доведення тих чи інших обставин. 18.09.2024, представник відповідача адвокат Шмаров О.В. звернувся до Міністерства юстиції України, зі зверненням щодо вчинення судовим експертом дисциплінарного проступку. 23.10.2024, Департаментом експертного забезпечення правосуддя внесено на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії, подання. 04.02.2025, засобами поштового зв`язку, представник відповідача отримав рішення №2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від 19.12.2024 про притягнення судового експерта ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності. Згідно Рішення № 2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, встановлено, що в діях експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначений ст. 14 Закону України «Про судову експертизу», а саме здійснено самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи. Конкретизуючи дане порушення ЦЕКК встановила, що експерт Онищенко Н.С. встановивши розбіжності між площами будинку не вжила заходів щодо уточнення яким технічним паспортом або іншими документами потрібно користуватись, шляхом звернення із відповідним клопотанням до органу (особи), який призначив експертизу. Отже, протиправні дії експерта знайшли своє відображення у Рішенні № 2 ЦЕКК, оскільки використання тих чи інших технічних документів на будинок впливає на результат експертизи. Щодо використаних технічних документів експертом, важливо відмітити те, що 12.12.2022 фізичною особою підприємцем ОСОБА_8 , виготовлено технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , інвентаризаційна справа 210/22; реєстраційний номер: ТІ01:1540-7380- 0671-3368, - замовник ОСОБА_1 . На час проведення технічної інвентаризації житлового будинку, АДРЕСА_1 , даний об`єкт вже було прийнято до експлуатації, про що свідчить Декларація про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до 1-111 категорії складності, зареєстровано ДАБІ у Київській області 16.01.2016 №КС 58, замовник ОСОБА_4 , загальна площа будівлі 292,60 кв.м. 17.02.2016 житловий будинок, АДРЕСА_1 було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, власник ОСОБА_4 . Отже, з наведеного вбачається, що площа житлового будинку, який зареєстровано на праві власності за ОСОБА_4 менше ніж площа того ж будинку, що зазначена у технічному паспорті. З матеріалів цивільної справи чітко вбачається, що даний технічний паспорт не відповідає матеріалам інвентаризаційної справи та Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що повністю порушує вимоги Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна в редакції від 15.01.2019. Судовий експерт не міг цього не знати та не бачити інвентаризаційну справу на підставі якої житловий будинок у 2016 році прийнято в експлуатацію та в силу вимог Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна в редакції від 15.01.2019 не мав право брати до уваги технічний паспорт від 12.12.2022, який не відповідає вимогам Інструкції. На сторінці 4-5 висновку експлікація приміщень житлового будинку літ. «А-2» згідно технічного паспорту від 12.12.2022, який є не чинним. Отже, застосування у даній оціночно-будівельній експертизі, методик та нормативно - правових актів, що втратили чинність, а також документів які використанні експертом неправомірно на власний розсуд свідчить що проведена експертиза є необ`єктивною, а абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту №1 дає чітке визначення необ`єктивній оцінці, як такої що ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ`єктивного висновку про вартість об`єкта оцінки (абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту №1). Наразі у матеріалах даної цивільної справи міститься постанова Київського апеляційного суду від 03.07.2024, про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , якою ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.05.2024 про проведення повторної експертизи скасовано. Підставою скасування ухвали суду першої інстанції слугувало те, що повторна експертиза може бути призначена після допиту експерта за для усунення протиріч на стадії розгляду по суті. Наразі Рішення № 2 дисциплінарної палати ЦЕКК при Міністерстві юстиції України підтверджує доводи та обґрунтування позиції представника відповідача щодо необ`єктивності проведеної експертизи, а також підстави проведення повторної експертизи. Оскільки дане клопотання, було вже предметом розгляду у даній справі та було задоволено судом, але вказану ухвалу було скасовано Київським апеляційним судом з мотивів того, що для усунення розбіжностей необхідно провести допит експерта. На даний час розбіжності не усунуті, Рішенням № 2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України експерта притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а також порушено вимоги Національного стандарту №1, щодо проведення експертизи чітко за ідентифікацією майна до правовстановлюючих документів, що не було зроблено експертом при здійсненні оцінки майна. У випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, особа не позбавлена можливості заявити вмотивоване клопотання про призначення повторної експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком та зазначивши вимоги до повторної експертизи. Тому, просив призначити у справі № 357/11959/20 повторну оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручити судовому експерту Черніну Якову Олександровичу, на розгляд якої поставити наступні питання: 1) Визначити станом на дату проведення експертизи ринкову вартість житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 у разі збереження стану готовності 51%, яким він був на 04.10.2012 року; 2) Визначити ринкову вартість житлового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату проведення експертизи; 3) Як та коли і в який спосіб житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 зазнав перетворень? Зобов`язати сторони у справі надати безперешкодний доступ судовому експерту ОСОБА_9 до житлового будинку що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та надати йому належні умови праці на об`єкті дослідження. Оплату за проведення судової оціночно-будівельної експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Представник відповідачки - ОСОБА_2 , адвокат Шмаров Олексій Валерійович, у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та зазначив, що попередня експертиза викликає сумніви у її правильності, а його довірителька заперечує право позивачки на 1/2 частину майна, зокрема і на будинок, який є спадковим майном.

Позивачка - ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечила проти клопотання та зазначила, що вона мала право на отримання технічного паспорта на будинок, як законний представник сина спадкоємця вказаного майна, і як особа, яка зареєстрована та володіє даним майном.

Представник позивача, адвокат Давигора Світлана Анатоліївна, у судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання, мотивуючи тим, що ЦЕКК при МЮУ у своєму рішенні зазначила, що висновок складено у відповідності до вимог законодавства, вихідні дані були надані відповідно до ухвали суду. При поділі майна береться до уваги склад майна на час розгляду справи. Представник виходить за межі предмету спору, адже у даному випадку предметом спору є будинок закінчений будівництвом 51% готовності та введений в експлуатацію, який набутий подружжям. Неправомірності дій експерта Онищенко не встановлено, ОСОБА_2 не вказує не наобгрунтованість висновку.

Відповідач - ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідачка - ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлялася належним чином.

Суд, заслухавши думку учасників справи, оглянувши матеріали справи, при вирішенні клопотання, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ч 1 ст. 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (ч.1 ст. 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Принцип змагальності передбачає, зокрема і те, що суд у розгляді справи займає позицію об`єктивного та неупередженого арбітра, не збирає докази, а лише оцінює ті, що надані сторонами. Принцип змагальності є складовою справедливого судового розгляду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі-Конвенція), що також включає принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі, диспозитивності та розумності строку.

Отже, за принципом змагальності, збір та підготовка фактичного матеріалу (доказів) необхідних для вирішення спору між сторонами покладається на сторони, суд лише оцінює надані учасниками справи докази, проте сам їх не збирає.

Так, згідно глави 3 розділу ІІІ ЦПК України, якою врегульовані питання та межі підготовчого засідання, клопотання про призначення експертизи в межах цивільної справи, вирішується на стадії підготовчого засідання.

Звертаючись із зазначеним клопотанням 10.04.2025 стороною відповідача таке клопотання заявлено після закриття підготовчого провадження у справі та після початку розгляду справи по суті на стадії дослідження доказів, зокрема, допиту свідків.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За правилами ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Отже, ст. 83 ЦПК України містить імперативну заборону суду приймати до розгляду докази, якщо вони подані не у встановлений судом строк. Особа має письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 910/7381/21 від 11.10.2023.

З викладеного випливає, що вирішення питання про призначення повторної експертизи по справі відбувається на підготовчій стадії розгляду справи. Саме на стадії підготовчого провадження сторони мають можливість подати заяви з процесуальних питань та заяви по суті справи.

Так, подання клопотання про призначення експертизи на стадії підготовчого провадження є обґрунтованим, враховуючи необхідність надання права іншій стороні надати пояснення щодо такого клопотання, тому, подання клопотання про призначення експертизи на стадії розгляду справи по суті позбавляє права іншої сторони на відповідні дії, що є порушенням принципу змагальності сторін, адже після закриття підготовчого провадження сторони не мають права подавати до суду жодних документів.

Згідно зі ст. 209 ЦПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно із положенням ч. 1 ст. 222 ЦПК України під час відкриття розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви або клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

А відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Виходячи з аналізу вказаної статті, якщо суд установить, що клопотання про призначення судової експертизи заявлене у судовому засіданні, і сторона обґрунтує поважність причин, за яких воно не було заявлене у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, то призначення експертизи на стадії судового провадження буде відповідати закону.

Суд враховує, що клопотання про призначення експертизи у справі, за правилами ст. 189 ЦПК України, має бути заявлене на стадії підготовчого провадження, однак, процесуальний закон не забороняє призначати судову експертизу під час розгляду справи по суті для з`ясування усіх обставин справи.

Так, ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.01.2022, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 31.05.2022, по справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Оніщенко Надії Сергіївні та на вирішення експертизи поставлені наступні питання: 1) визначити станом на дату проведення експертизи дійсну ринкова вартість житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 у разі збереження стану готовності 51 %, яким він був на 04.10.2012; 2) визначити дійсну ринкову вартість житлового будинку (з господарськими будівлями та спорудами) за адресою АДРЕСА_1 станом на дату проведення експертизи?

За результатами проведеної судової оціночно-будівельної експертизи по справі експертом Оніщенко Надією Сергіївною складено висновок №11/22-ОБ від 18.04.2023.

Крім того, 14.05.2024 ухвалою суду, на стадії підготовчого провадження, було призначено у справі повторну судову оціночно-будівельну експертизу, яка 03.07.2024 постановою Київського апеляційного суду була скасована, оскільки висновок суду про призначення повторної судової оціночно - будівельну експертизи є передчасним, адже вказані судом обставини, що стали підставою для призначення повторної судової експертизи можуть бути усунуті шляхом допиту експерта.

07.08.2024 судом було постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу підготовчого засідання, якою задоволено клопотання представника відповідача, про виклик та допит в судовому засіданні під час розгляду справи по суті судового експерта ОСОБА_7 , яка складала висновок за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи та 12.03.2025 вона була допитана у судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене та враховуючи, що недоліки висновку №11/22-ОБ від 18.04.2023 не були усунуту після допиту експерта ОСОБА_7 , суд вбачає поважність причин, за яких клопотання про призначення експертизи не було заявлене у підготовчому провадженні та наявність обґрунтованих підстав для його вирішення на стадії судового розгляду справи по суті.

Представник відповідачки, адвокат Шмаров Олексій Валерійович, заявляючи клопотання, про призначення повторної судової оціночно-будівельної експертизи, зазначає, що 18.09.2024, звернувся до Міністерства юстиції України, зі зверненням щодо вчинення судовим експертом дисциплінарного проступку та 23.10.2024, Департаментом експертного забезпечення правосуддя внесено на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії, подання. 04.02.2025 він отримав рішення №2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від 19.12.2024 про притягнення судового експерта ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності, згідно якого встановлено, що в діях експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначений ст. 14 Закону України «Про судову експертизу», оскільки здійснено самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи, а саме експерт Онищенко Н.С. встановивши розбіжності між площами будинку не вжила заходів щодо уточнення яким технічним паспортом або іншими документами потрібно користуватись. Тому, у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, особа не позбавлена можливості заявити вмотивоване клопотання про призначення повторної експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком та зазначивши вимоги до повторної експертизи.

Суд враховує дані твердження представника відповідача, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Слід зазначити, що будівельно-технічна експертиза призначається з метою визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок, будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо та визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам (п.п. 5.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Відповідно до положень ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 №8, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Згідно ст. 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» діяльність судових експертів, пов`язана з оцінкою майна, здійснюється на умовах і в порядку, передбачених Законом України «Про судову експертизу», з урахуванням особливостей, визначених цим Законом щодо методичного регулювання оцінки такого майна. При цьому у дослідницькій частині висновку судового експерта відображаються всі процедури, пов`язані з оцінкою майна, встановлені нормативно-правовими актами з оцінки майна. Інші положення цього Закону не поширюються на судових експертів.

Згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Аналогічне положення відносно проведення експертиз, експертних досліджень з оцінки майна передбачено пунктом 1.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція), в якому вказано, що проведення експертиз, експертних досліджень з оцінки майна здійснюється на умовах і в порядку, передбачених Законом України «Про судову експертизу», з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» щодо методичного регулювання оцінки майна.

Також, за приписами п. 2.3 Інструкції № 53/5, експерту забороняється, зокрема, самостійно вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно.

Водночас, при вирішенні питань, які були поставлені для проведення судової оціночно-будівельної експертизи, зокрема, визначення станом на дату проведення експертизи дійсної ринкової вартості житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 у разі збереження стану готовності 51%, яким він був на 04.10.2012, експерт Онищенко Н.С. керувалась технічним паспортом від 12.12.2022, згідно якого площа будинку, який досліджувала експерт складає 477,4 кв. м., разом з цим, відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації 2016 року загальна площа житлового будинку складає 292,60 кв.м. Отже, загальна площа житлового будинку станом на 2022 рік збільшилась у порівнянні з площею на 2012 рік. Таким чином, ринкова вартість житлового будинку від вибору вихідних даних і технічної документації також буде змінюватись.

У даному випадку, експертом не було дотримано вимог пункту 2.3 Інструкції № 53/5, що підтверджено рішенням №2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від 19.12.2024 про притягнення судового експерта ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності, що викликає сумніви у правильності висновку №11/22-ОБ від 18.04.2023.

Отже, враховуючи вищенаведене та враховуючи, що судова експертиза є одним із вагомих засобів доказування, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному встановленню усіх обставин справ, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача, про призначення повторної оціночно-будівельної експертизи підлягає до задоволення.

Згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування, якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст. 103, 104, 107, 113, 252, 253, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім?єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна, поділ майна та стягнення коштів, повторну судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручити судовому експерту Черніну Якову Олександровичу ( АДРЕСА_4 , тел. НОМЕР_1 ), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 КК України.

Перед експертом поставити наступні питання:

1) Визначити станом на дату проведення експертизи ринкову вартість житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 у разі збереження стану готовності 51%, яким він був на 04.10.2012?

2) Визначити ринкову вартість житлового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату проведення експертизи?;

3) Як, коли і в який спосіб житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 зазнав перетворень?

Витрати за проведення експертизи покласти на відповідачку - ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_3 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 для проведення експертизи забезпечити доступ до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , з метою належних умов праці на об`єкті дослідження.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Ухвала складена та проголошена 06.11.2025.

Суддя: О. В. Бондаренко