СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6006/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у витребуванні доказів

03 листопада 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі Лавриненко Т.С.,

розглянувши підготовчому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бондаря А.В. про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса проживання внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_2 ) про визначення місця проживання дітей з батьком та встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2025 ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей з батьком та встановлення факту, що має юридичне значення, в якому просить визначити місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з їх батьком - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також встановити той факт, що ОСОБА_1 самостійно виховує та утримує своїх двох малолітніх дітей.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2025 для розгляду даної позовної заяви визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Єросову І.Ю.

Ухвалою суду від 18.06.2025 провадження відкрито, визначено проведення судового розгляду у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 03.11.2025 року.

Учасники провадження, будучи своєчасно та належним чином повідомленими про дату та час підготовчого засідання, до суду не прибули.

Разом з тим, представник позивача - адвокат Бондар А.В. через канцелярію суду скерував клопотання про витребування доказів, яке просив розглянути у підготовчому засіданні без участі сторони позивача. Дане клопотання обґрунтовано тим, що з огляду на характер спору та обставини, які підлягають встановленню, необхідно зобов`язати орган опіки та піклування надати письмовий висновок щодо розв`язання спору між сторонами. У прохальній частині адвокат Бондар А.В. просить витребувати від Служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації акт обстеження умов проживання позивача з дітьми та висновок органу опіки та піклування про доцільність визначення місця проживання дітей разом із батьком.

Дослідивши клопотання адвоката Бондаря А.В. про витребування доказів, а також наявні у розпорядженні суду матеріали цивільної справи, суд доходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу вимог ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У пункті 30 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи «Щодо якості судових рішень» міститься положення, згідно з яким дотримання принципів змагальності та рівності сторін є необхідними передумовами сприйняття судового рішення як належного сторонами, а також громадськістю.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Приписами ст. 43 ЦПК України закріплено право та одночасно обов`язок учасників провадження подавати суду докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 83 ЦПК України закріплено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Водночас, положеннями ст. 84 ЦПК України визначено, що учасники провадження наділені правом у разі неможливості самостійно надати докази подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Як вбачається із наявних у розпорядженні суду матеріалів провадження, 30.10.2025 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бондар А.В. скерував через канцелярію суду клопотання про витребування доказів від Служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації.

Так, відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

В силу ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Зі змісту ст. 89 ЦПК України вбачається, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що вказаний висновок орган опіки та піклування надає суду після повідомолення про відкриття провадження у справах, перелік яких зазначений у ст. 19 СК України.

Крім того, за змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

У ч. 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Положеннями ч. 1 ст. 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Особа, яка подає позовну заяву (заяву), вправі очікувати від суду застосування вказаних норм процесуального законодавства, які надають їй право звернення з позовом (заявою) з можливістю подальшого вирішення процесуальних питань щодо визначення предмета доказування, надання та витребування доказів в установленому порядку.

Суд звертає увагу, що фактично висновок органу опіки та піклування не має статусу доказу, витребувати який просить адвокат Бондар А.В., оскільки наразі не існує (не складений уповноваженою особою органу опіки та піклування). У той же час, такий висновок не є доказом і в розумінні ст. 76 ЦПК України, має рекомендаційний характер та не є обов`язковим до врахування судом у своєму рішенні. Наведене цілком узгоджується з приписами ч. 6 ст. 19 СК України.

Враховуючи, що запитувана представником позивача інформація не має станом на день подачу клопотання документарного оформлення та більше того така інформація е є доказом у розумінні ЦПК України, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бондаря А.В. про витребування доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 42, 43, 76, 83, 84, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бондаря А.В. про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса проживання внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_2 ) про визначення місця проживання дітей з батьком та встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю. Єросова