Дата документу 10.11.2025Справа № 636/8174/24
Провадження № 2/554/5/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

10 листопада 2025 року м. Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави в складі:

головуючого судді Гольник Л.В.,

секретаря судового засідання Фесенко К.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

У вересні 2024 року позивач звернувся до Чугуївського міського суду Харківської області з позовом до ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування, в якій позивач просив визначити за позивачем право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_6 . Після її смерті відкрилась спадщина на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яку вона прийняла в спадщину після смерті своєї матері (бабусі позивача) ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , але не встигла оформити нотаріально.

Вищезазначена частка квартири належала померлій ОСОБА_7 на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 05.11.1997 року.

Брат позивача ОСОБА_5 на вище зазначене майно не претендує. Отже, позивач є спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері.

У встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, з приводу цього була заведена спадкова справа, але отримати спадщину не було можливості внаслідок відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно.

У зв`язку з чим позивач звернувся з позовом до суду.

Ухвалою судді Чугуївського міського суду Харківської області Буніна Є.О. від 16.10.2024 відкрито провадження у справі, справу визначено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області позовну заяву направлено за територіальною підсудністю до Октябрського районного суду м. Полтави.

Згідно з автоматизованим розподілом справа розподілена на суддю Гольник Л.В.

Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 25.12.2024 позовну заяву залишено без руху, надано час на усунення недоліків.

30.12.2024 року до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач додатково визначив другого відповідача ОСОБА_3 , яка успадкувала частки спірної квартири.

Ухвалою судді від 03.01.2025 року прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування до провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави. Визнано явку позивача ОСОБА_4 та відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_3 до суду обов`язковою.

25.04.2025 року Октябрський районний суд міста Полтави перейменовано на Шевченківський районний суд міста Полтави на підставі Закону України № 4273-ІХ від 26.02.2025 року.

Ухвалою суду від 01.10.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач та представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, подав заяву про визнання позовних вимог (т.1, а.с 80).

Враховуючи положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливо розглянути справу у відсутність відповідача ОСОБА_5 , який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Суд заслухавши представника позивача, представника відповідача та відповідача ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_6 , про що свідчить Свідоцтво про смерть від 10.04.2015 року, серія НОМЕР_2 (т.1, а.с. 13).

Померла ОСОБА_6 є матір`ю позивача ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 01.09.1982 року (т. 1, а.с. 6).

Відповідно до спадкової справи № 245/2015 щодо майна ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 звернувся 02.06.2015 року з заявою про прийняття спадщини після матері за заповітом та за законом (т. 1, а.с.172-214).

27.12.2024 року ОСОБА_4 відмовлено у видачі свідоцтва на право спадщини на частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій ОСОБА_6 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу (т.1, а.с. 45).

Після смерті ОСОБА_6 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (довідка № М - 18/3075-ЦА видана 21.06.2024 року ЦНАП м. Чугуєва) відкрилась спадщина, а саме на частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яку вона прийняла в спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 (т. 1, а.с.9).

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою ОСОБА_7 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серія НОМЕР_4 від 27.11.1957 року (т.1, а.с. 7).

ОСОБА_6 до реєстрації шлюбу мала прізвище ОСОБА_9 (т.1, а.с.12).

Відповідно до спадкової справи № 463/2009 року до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 02.10.2009 року ОСОБА_6 звернулася до нотаріуса Четвертої полтавської державної нотаріальної контори про прийняття у спадщину за законом нп майно, яке складається з частини квартири (т. 2, а.с.59-67).

Як вбачається, ОСОБА_7 змінювала прізвище на ОСОБА_10 , а потім знову на прізвище ОСОБА_9 (т.2, а.с. 5-6).

Відповідно до Свідоцтвом про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Управління Житлово-комунального господарства Виконкому Полтавської міської ради 05.11.1997 року за № 3251, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належала ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , що підтверджується (т. 1, а.с. 11).

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом Першої полтавської державної нотаріальної контори Ярощук В.А. від 02.08.2024 року спадкоємцем майна ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_3 . Спадщина складається з часток квартири за адресою: АДРЕСА_1 . частки вказаної квартири належала померлою ОСОБА_11 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації житла Управління Житлово-комунального господарства Виконкому Полтавської міської ради 05.11.1997 року за № 3251, право власності зареєстроване КП ПБТІ «Інвентаризатор» 05.11.1997 року, номер запису: 16176, в книзі: 117. Інша частки вказаної квартири належала ОСОБА_13 , дружині померлого, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якої на частку у спадщині був чоловік померлої ОСОБА_11 , який прийняв спадщину, але не оформлював своїх спадкових прав (т.1, а.с. 63). Право власності на частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_3 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав (т. 1, а.с. 64).

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

За правилом ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ст. 1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1, ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четвертої статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 16.06.2021 року у справі № 570/997/19 (провадження № 61-16257св20) вказано, що «для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

З урахуванням зазначеного, Верховний Суд резюмує, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18), від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18 (провадження № 61-9410св19), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.[…]

Крім того, вказаний спосіб захисту не є ефективним у розумінні положень статті 16 ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивача, за захистом якого вона звернулася до суду».

У позовній заяві позивач просить визнати за позивачем право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказану квартиру остання своєчасно прийняла у спадщину від своєї матері ОСОБА_7 (бабусі позивача), однак спадщина не була оформлена нотаріально.

Враховуючи те, що за життя ОСОБА_6 належала частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 , то вказане майно після смерті увійшло до спадкової маси.

Проаналізувавши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, а саме про визнання за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 258, 263-265, 273, 282, 352, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складено 10 листопада 2025 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 .

Суддя Л.В.Гольник