Провадження № 2/752/2740/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22.08.2025 року Голосіївський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Чекулаєва С.О.,

за участі секретаря Пастух З.Ф., Шевченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К»

за участю

позивача - ОСОБА_1

представника позивача, адвоката Черничко Валерія Володимировича

про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі за текстом також - позивач) звернувся до суду з позовом до ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» (надалі за текстом також відповідач), в якому просив суд, стягнути з відповідача на свою користь відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок нещасного випадку на виробництві у розмірі 2 000 000,00 гривень.

Стислий виклад позиції позивача

Вимоги позивача обґрунтовуються тим, що він працював в ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К» на посаді інженера технічного нагляду, 08.07.2020, за вказівкою керівництва кооперативу виконував свої трудові обов`язки на об`єкті за адресою: м. Київ, вул. Болсуновська, 16/2 та отримав травму голови.

Згідно медичного висновку, в результаті травми позивач отримав відкриту проникаючу черепно-мозгову травму, геморагічний забій головного мозку з формуванням внутрішньо-мозкової гематоми в тім`яній ділянці зліва; вдавлений багатоуламковий перелом тім`яної, скроневої кістки зліва; забійну рану тім`яної ділянки голови зліва; пневмоцефалію; післяопераційний дефект тім`яної, скроневої кістки зліва розміром 10,0 на 8,0 см.

Відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ №445412 позивачу було встановлено ІІ групу інвалідності довічно.

Як стверджує ОСОБА_1 , відповідач відмовився розслідувати зазначений нещасний випадок на виробництві.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2023 у справі №761/27334/22 було встановлено факт нещасного випадку на виробництві та зобов`язано Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 під час виконання службових обов`язків.

Згідно Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 25.06.2024 складеного Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці встановлено, що причиною настання вказаного вище нещасного випадку стало не забезпечення директором ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» безпечних умов праці та додержання прав працівників відповідно до вимог чинного законодавства у сфері охорони праці.

Таким чином, стверджуючи, що заподіяна шкода випливає з трудових відносин і має відшкодовуватися роботодавцем, позивач просить суд стягнути з ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» на свою користь завдану моральну шкоду у розмірі 2 000 000,00 гривень.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач відзиву на позов не подав.

Процесуальні дії у справі

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 12.11.2024 головуючим суддею у справі визначений суддя Голосіївського районного суду міста Києва Чекулаєв С.О.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 18.11.2024 відкрито провадження у справі, за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання у справі призначено на 27.02.2025.

27.02.2025 підготовче судове засідання у справі було відкладено на 24.04.2025.

Для участі у судовому засіданні відповідач повідомлявся шляхом надсилання відповідних судових повісток, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

24.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.07.2025.

03.07.2025 у судовому засіданні оголошено перерву до 12.08.2025.

У судовому засіданні 12.08.2025, після судових дебатів, суд, керуючись положеннями статті 244 ЦПК України, оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 22.08.2025.

Фактичні обставини встановлені судом

Згідно рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2023 у справі №761/27334/22 за позовом ОСОБА_1 до ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К», Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа: Фонд соціального страхування про встановлення факту настання нещасного випадку на виробництві, зобов`язання провести розслідування нещасного випадку та скласти акт розслідування нещасного випадку було встановлено факт нещасного випадку на виробництві, що стався з ОСОБА_1 08.07.2020 під час виконання службових обов`язків в ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К» на посаді інженера технічного нагляду за сумісництвом.

Зокрема, у вказаному судовому рішенні було вставновлено, що відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №IX-210922/6022, виданої Київською міською клінічною лікарнею №18, ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні з 26.10.2021 по 28.10.2021. Діагноз: стан після проникаючої черепно-мозкової травми (08.07.2020); геморагічний забій головного мозку з формуванням в/м гематоми тім`яної ділянки головного мозку ліворуч; стан після РДТЧ, видалення в/м гематоми тім`яної ділянки гм ліворуч, резекція вдавленого перелому тім`яної, скроневої кістки ліворуч (08.07.2020); глибокий спастичний геміпарез з порушенням функції ходи та самообслуговування; правобічна гемігіпоестезія, моторна афазія з елементами сенсорної; пізній реабілітаційний період; повільний темп відновлення.

Із змісту вказаної виписки Шевченківським районним судом м. Києва було встановлено, що зі слів родичів та медичної документації ОСОБА_1 отримав травму 08.07.2020; була викликана швидка допомога та доставлено хворого до Київської міської клінічної лікарні №17, де був встановлений діагноз: відкрита проникаюча черепно-мозкова травма;геморагічний забій головного мозку з формуванням в/м гематоми в тім`яній ділянці зліва;вдавлений багатоуламковийперелом тім`яної, скроневої кістки зліва, відкрита рана тім`яної ділянки голови зліва; пневмоцефалія; після операційний кістковий забій тім`яної, скроневої кістки зліва розміром 10,0 на 8,0 см.

Відповідно до довідки до акта огляду МСЕК серія 12ААБ №445412 ОСОБА_1 встановлено другу групу інвалідності довічно.

Окрім того, у судовому рішенні у справі №761/27334/22 було встановлено, що 27.07.2022 позивач звернувся до відповідача - ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» із заявою про створення комісії для розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався з ним 08.07.2020 за адресою: АДРЕСА_1 . Дана заява залишилася без відповіді. Також, за результатами розгляду заяви позивача від 27.07.2022 про створення комісії для розслідування нещасного випадку, адресованої Головному управлінню Держпраці у Київській області, листом від 29.07.2022 дане управління повідомило, що 05.08.2022 було направлено офіційного листа на юридичну адресу підприємства з вимогою надати пояснення по факту нещасного випадку з ОСОБА_1 , однак відповідь до Головного управління не надходила.

08.08.2022 головним державним інспектором відділу нагляду у будівництві було здійснено виїзд за адресою настання нещасного випадку - АДРЕСА_1 , однак ознак, що велись будівельні роботи не виявлено, підприємство ОБСЛУГОВУЮЧИЙ КООПЕРАТИВ «КОЗАЦЬКИЙ К» за фактичною адресою АДРЕСА_2 відсутнє. 09.08.2022 року головним державним інспектором відділу нагляду у будівництві за юридичною адресою підприємства: м. Київ, вул. Козацька, 55 суб`єкта господарювання також не знайдено, на місці юридичної адреси знаходиться земельна ділянка.

Таким чином, Шевченківський районний суд м. Києва дослідивши матеріали справи № 761/27334/22 та оцінивши зібрані по справі докази, встановив факт отримання позивачем травми під час виконання своїх трудових обов`язків на посаді інженера технічного нагляду ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К».

При цьому, Шевченківський районний суд м. Києва дійшов висновку, що із-за бездіяльності відповідача - ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К», як роботодавця, не було вирішено питання щодо встановлення факту нещасного випадку і оформлення такого нещасного випадку відповідним актом розслідування.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2023 у справі №761/27334/22 було зобов`язано Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 08.07.2020 під час виконання службових обов`язків в ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К» та скласти акт розслідування нещасного випадку.

Як вбачається з Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 08.07.2020 на ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К», складеного Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 25.06.2024 спеціальна комісія прийняла рішення, що нещасний випадок із ОСОБА_1 - інженером технічного нагляду ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К», є таким, що пов`язаний із виробництвом, відповідно до підпункту 2 пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 №337.

Згідно пункту 8 Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 08.07.2020 на ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К», складеного Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 25.06.2024 директор ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К», ОСОБА_2 - не забезпечив безпечних умов праці та додержання прав працівників відповідно до вимог чинного законодавства у сфері охорони праці, порушено п.5.1. НПАОП 45.2-7.02.12 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення. ДБН А.3.2.-2-2009», статті 13 Закону України «Про охорону праці» №2694.

Як вбачається з Виписок із медичної карти стаціонарного хворого, ОСОБА_1 поставлений діагноз: наслідки важкої черепно-мозкової травми (08.07.2020), забою головного мозку з формуванням внутрішньомозкової гематоми тім`яної ділянки ліворуч у вигляді правобічного спастичного геміпарезу, моторної афазії; втиснутого багатоуламкового перелому лівої тім`яної кістки, лікованого оперативно - резекціна трепанація черепа з видаленням гематоми (08.07.2020), подальша пластика кісткового дефекту лівої скронево-тім`яної ділянки індивідуальною титановою плстиною (26.11.2020).

Згідно копію Пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 , виданого 10.03.2021, ОСОБА_1 призначена пенсія по інвалідності - довічно.

Згідно Рекомендацій, які є частиною індивідуальної програми реабілітації особи з інвалідністю (номер витягу:120/25/1383/І) ОСОБА_1 має виражений ступінь обмеження у здатності до самообслуговування, здатності до пересування, здатності до здобуття освіти, а також до здійснення трудової діяльності.

Згідно Витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, що надсилається до територіальних органів ПФУ (номер витягу:120/25/1383/ВП) ОСОБА_1 має ІІ групу інвалідності, що є наслідком нещасного випадку на виробництві, та визначено, що позивач має 80% втрати працездатності.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків та закон, яким керувався суд

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема завдання моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України).

Згідно з пунктом 9 частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладено на власника або на уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці.

Згідно зі статтею 173 КЗпП України шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Конституційний Суд України визнав, що право цих громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки статтею 1167 ЦК України та статтею 237-1 КЗпП України їм надано право відшкодовувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця) (абзац 9 пункту 5 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.10.2008 № 20-рп/2008).

Відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав, у тому числі внаслідок дискримінації, мобінгу (цькування), факт якого підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили, призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством (стаття 237-1 КЗпП України).

Моральна шкода вважається заподіяною, якщо особа і заподіювач такої шкоди перебувають у трудових правовідносинах або на них поширюється дія трудового законодавства; вона виникла внаслідок порушення трудових прав із боку роботодавця; працівник зазнає моральних втрат у вигляді моральних страждань, тобто негативних змін, що відбуваються в його свідомості внаслідок усвідомлення факту порушення його трудових прав, і ці негативні зміни призвели до втрати нормальних життєвих зв`язків, а також вимагають від працівника додаткових зусиль для організації свого життя.

Отже підставою для відшкодування моральної шкоди, згідно зі статтею 237-1 КЗпП України, є порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права, так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин.

Питання компенсації моральної шкоди особі незалежно від того, в якій сфері життя чи діяльності вони виникають, підпадають під регулювання Цивільного кодексу України, який є основним актом цивільного законодавства України.

Положеннями статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (рішення Європейського суду з прав людини «STANKOV v. BULGARIA», №68490/01, від 12.07.2007).

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в своїй постанові від 01.03.2021 в справі № 180/1735/16-ц (провадження № 61-18013сво18) виснував, що «за загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру компенсації. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: (1) договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; (2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди».

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У частині першій статті 1167 ЦК України визначено загальні умови відповідальності за заподіяння моральної шкоди.

У частині другій статті 1167 ЦК України передбачені спеціальні випадки відшкодування моральної шкоди, коли на відміну від загальних правил, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини особи, яка її завдала, зокрема, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Отже, вина власника не є обов`язковою складовою юридичного складу який є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди. В таких правовідносинах перевага надається встановленню обставин завдання шкоди саме на підприємстві відповідача та наявність моральних страждань працівника. При цьому презюмується обов`язок власника на створення належних, безпечних, здорових умов праці, слідкування за їх дотриманням усіма працівниками, та відповідальність за шкоду, завдану особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань (дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.04.2022 у справі №225/4242/21.

Відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30.05.2023 у справі №761/27334/22 був встановлений факт нещасного випадку на виробництві, що стався з ОСОБА_1 08.07.2020 під час виконання службових обов`язків в ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К» на посаді інженера технічного нагляду за сумісництвом.

Відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно пункту 8 Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 08.07.2020 на ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К», складеного Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці від 25.06.2024, комісія дійшла висновку, що нещасний випадок з позивачем стався у зв`язку з тим, що директор ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К», ОСОБА_2 - не забезпечив безпечних умов праці та додержання прав працівників відповідно до вимог чинного законодавства у сфері охорони праці, порушив п.5.1. НПАОП 45.2-7.02.12 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення. ДБН А.3.2.-2-2009», статтю 13 Закону України «Про охорону праці».

Таким чином, суд дійшов висновку, що нещасний випадок із ОСОБА_1 08.07.2020 під час виконання ним службових обов`язків в ОБСЛУГОВУЮЧОМУ КООПЕРАТИВІ «КОЗАЦЬКИЙ К» на посаді інженера технічного нагляду, стався саме з вини роботодавця.

Жодного спростування цих обставин відповідач до суду не надав.

У відповідності зі статті 23 та статті 1167 ЦК України моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві або внаслідок профзахворювання складається, зокрема, у фізичному болі, душевних стражданнях, які він поніс у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок отримання ним трудового каліцтва.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховуються характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотних вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках.

У зв`язку з тим, що відповідно до положень статті 237-1 КЗпП України відшкодувати працівнику моральну шкоду у випадку, передбаченому даною статтею, покладено на власника або уповноважений ним орган, і, як встановлено судом, втрата працездатності позивача настала внаслідок трудового каліцтва, пов`язаного з виробництвом, і моральну шкоду йому заподіяно ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням трудових обов`язків, а роботодавець не забезпечив створення безпечних умов праці, суд дійшов до висновку про відшкодування на користь позивача моральної шкоди з відповідача.

Враховуючи вищевикладене, ступінь втрати ним професійної працездатності в розмірі 80%, встановлення ІІ групи інвалідності, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, а також враховуючи поведінку відповідача, який не забезпечив належного розслідування нещасного випадку та фактично самоусунувся від надання своєму працівнику допомоги, що безумовно також вплинуло на фізичний та психологічний стан позивача, суд дійшов висновку про часткове задоволення вимог та стягнення моральної шкоди з відповідача, у розмірі 1 000 000,00 гривень.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 77, 78, 81, 259, 261, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

позов ОСОБА_1 до ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві - задовольнити частково.

Стягнути із ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «КОЗАЦЬКИЙ К» (03118, місто Київ, вулиця Козацька, будинок 55; ідентифікаційний код юридичної особи: 39507264) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) моральну шкоду, заподіяну ушкодженням здоров`я на виробництві у розмірі 1 000 000 (один мільйон) гривень 00 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: С.О. Чекулаєв