Провадження №2-з/367/162/2025
УХВАЛА

Іменем України

про забезпечення позову

05 листопада 2025 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Третяк Я.М., розглянувши заяву адвоката Ігнатенка О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Легка Галина Іванівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шиманський Євген Іванович, про визнання недійсним договорів, витребування нерухомого майна та земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Легка Галина Іванівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шиманський Євген Іванович, про визнання недійсним договорів, витребування нерухомого майна та земельної ділянки, в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Теплюк Г.М. № 67196997 від 13.04.2023;

скасувати запис про проведення державної реєстрації права власності № 49926182 від 11.04.2023, внесений приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Теплюк Галиною Михайлівною;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 23.06.2023, укладений між ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), предметом якого була земельна ділянка площею 0,0108 га, місцерозташування: АДРЕСА_1 , кадастровий № :01:049:3015 та який посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Легкою Г.I. та зареєстрований в реєстрі за № 920;

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 15.08.2023, укладений між ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) та ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_3 ), предметом якого була земельна ділянка площею 0,0108, кадастровий номер :01:049:3015, цільове призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та який посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шиманським Є.I та зареєстрований в реєстрі за № 856;

витребувати у ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) земельну ділянку площею 0,0108 га, реєстраційний номер нерухомого майна: 109 кадастровий № :01:049:3015 та житловий будинок садибного типу реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 080, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом із позовною заявою, адвокатом Ігнатенком О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам, нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії, у тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов?язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників нерухомого майна - земельної ділянки площею 0,0108 га, реєстраційний номер нерухомого майна: 109 кадастровий № :01:049:3015 та житлового будинку садибного типу реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 080, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0108 га, реєстраційний номер нерухомого майна: 109 кадастровий № :01:049:3015 та житловий будинок садибного типу, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 080, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування вимог такої заяви зазначено, що поданий позов потребує забезпечення, оскільки земельна ділянка з кадастровим номером № :01:049:3015 та житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 вибули з власності позивача ОСОБА_1 поза його волею, з порушенням норм матеріального права на підставі дій групи осіб, учасників недійсних правочинів.

У заяві зауважується, що метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому права та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконання у випадку задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову та матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Суд враховує, що згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 09.09.2020 у справі № 509/2765/19 (провадження № 4-21904св19) викладено правову позицію, згідно з якою метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

У вказаній справі між сторонами наявний спір щодо витребування земельної ділянки з кадастровим номером № :01:049:3015 та житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з чужого незаконного володіння.

Позивач наразі заявив позовні вимоги про визнання недійсним договорів купівлі-продажу, витребування нерухомого майна та земельної ділянки, а у порядку забезпечення пред`явленого позову просив суд заборонити державним реєстраторам, нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов?язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників нерухомого майна та накласти арешт на вказану вище земельну ділянку з кадастровим номером № :01:049:3015 та житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання щодо застосування такого виду забезпечення позову, як накладення арешту на спірне нерухоме майно, суд враховує наявність дійсного спору між сторонами та ризик незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в цій справі, співмірність обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами.

Крім того, дійсна мета звернення позивача ОСОБА_1 до суду із заявою про забезпечення позову є необхідність забезпечення його можливості ефективного захисту та поновлення права ОСОБА_1 , яке він вважає порушеними.

Суд зауважує, що забезпечення позову у вигляді обтяження майна арештом направлено саме на недопущення переходу права власності на спірну земельну ділянку та будинок до третіх осіб, що може значно утруднить або взагалі унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позову про визнання недійсним договорів, витребування нерухомого майна та земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Суд вважає, що в даному випадку не виключається реальна можливість повторного розпорядження відповідачем зареєстрованим за нею майном, правомірність первісного відчуження якого є предметом судового розгляду у цій справі.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно може істотно ускладнити чи унеможливити виконання в майбутньому рішення суду, а також забезпечити ефективний захист і поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Суд зауважує, що обраний позивачем спосіб забезпечення позову не позбавляє відповідача ОСОБА_4 права володіння та користування майном, а лише обмежує її право розпорядження вказаним майном до часу ухвалення судом рішення у вказаній справі, що є справедливим відносно і до позивача.

Обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача ОСОБА_4 , оскільки спірне майно фактично перебуває у її володінні, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

При цьому суд вважає, що вимоги про забезпечення позову шляхом накладення заборони на спірне майно є співмірними з заявленими позовними вимогами та застосування такого виду забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав сторін, оскільки не порушує прав особи на володіння та користування майном, в той час як відчуження відповідного майна в подальшому може утруднити виконання рішення. Крім того, заходи забезпечення позову є тимчасовими і за результатами вирішення між сторонами спору можуть бути скасовані судом.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладені арешт та заборона може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись статтями 149-154, 157 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Ігнатенка О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Легка Галина Іванівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шиманський Євген Іванович, про визнання недійсним договорів, витребування нерухомого майна та земельної ділянки, задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони державним реєстраторам, нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов?язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників нерухомого майна, а саме: земельної ділянки, площею 0,0108 га, реєстраційний номер нерухомого майна: 109, кадастровий № :01:049:3015 та житлового будинку садибного типу, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 080, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Інформація про стягувача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Інформація про боржника: ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .

Копію даної ухвали надіслати сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, проте її оскарження не зупиняє її виконання.

Суддя Я.М.Третяк