Справа № 358/98/25 Провадження № 2/358/328/25
05 листопада 2025 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Тітова М.Б.
за участю секретаря судового засідання Зеленько О.Д.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове нерухоме майно (земельну ділянку), -
В С Т А Н О В И В:
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є спадкоємцем за законом першої черги після смерті його матері і спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та якій належала вказана спадкова земельна ділянка. Позивач зазначає, що він позбавлений можливості оформити в адміністративному порядку за собою право власності на вказане спадкове майно, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документа на вищезазначене нерухоме майно, що підтверджується постановою приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії №292/02-14/168/2024 від 19.12.2024.
Ухвалою судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б. від 29 січня 2025 року дана цивільна справа прийнята до провадження та призначена до підготовчого судового засідання на 10 березня 2025 року з 16 годин 00 хвилин, яке було відкладено останнього разу на 06 червня 2025 року на 15 годин 00 хвилин.
Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 06.06.2025 замінено первісного відповідача - Медвинську сільську раду Білоцерківського району Київської області у даній цивільній справі належними відповідачами, якими є: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відкладено підготовче судове засідання на 31 липня 2025 року на 15 год. 00 хв.
Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 31.07.2025 закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове нерухоме майно (земельну ділянку) та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 26 серпня 2025 року на 08 годин 30 хвилин у залі судового засідання № 1 у приміщенні Богуславського районного суду, яке було відкладене останнього разу на 05.11.2025.
Представник позивачки - адвокат Чайка О.В. подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути без її участі та без участі позивачки, а також зазначила, що позов підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явилися, хоч належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заява про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходила.
Станом на дату розгляду справи на адресу суду відзиву від відповідачів не надходило.
Зі згоди представника позивача Чайки О.В. суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача та відповідачів, ОСОБА_4 , про що виконавчим комітетом Щербашенецької сільської ради Богуславського району Київської області 01 липня 2013 року було складено відповідний актовий запис №9, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.
У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Позивач, ОСОБА_1 , прийняв спадщину щодо спадкового майна спадкодавця ОСОБА_4 , шляхом подання заяви про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Овраменко Л.В. у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини, що видно із постанови приватного нотаріуса від 19.12.2024.
Із копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Овраменко Л.В. від 19.12.2024 вбачається, що вказана нотаріальна дія не може бути вчинена, оскільки нотаріусу не надано оригінал правовстановлюючих документів на земельну ділянку (пай), що розташований за адресою: Щербашинська сільська рада Білоцерківський район, Київська область.
Згідно копії вищезазначеної постанови вбачається, що після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщину прийняли її сини ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Відповідно до довідки №111 від 08.10.2024 року, виданої виконавчим комітетом Медвинської сільської ради Білоцерківського району Київської області (село Щербашинці) громадянка ОСОБА_4 , 1963 р.н. була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 . Разом з нею на день смерті за даною адресою згідно погосподарської книги були зареєстровані: ОСОБА_1 син, ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_2 син, ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 син, ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Часом відкриття спадщини згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи, а тому спадкоємцям за законом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з дня смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , належить спадкове майно, що залишилось після смерті спадкодавця.
Вирішуючи спір суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Стаття 41 Конституції України зазначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Відповідно до Постанови Пленум Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування, за місцем відкриття спадщини
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст..41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконністю набуття права власності не встановлена судом.
За положеннями ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
На підставі ст.1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст.1297 ЦК України).
Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до п. «г» ч. 1 ст. 81 Земельного кодексу України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 86 Земельного Кодексу України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Статтею 125 Земельного кодексу України передбачено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Згідно зі ст.126 Земельного Кодексу України право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом, крім випадків, встановлених ч.2 цієї статті.
Також, як вбачається з ч.1 п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування " відповідно до статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справі наголошує у п. 3.4. Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", що у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.
Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування.
Перевіривши матеріали справи суд також дійшов висновку, що стороною відповідача не спростовано належними та допустимими доказами обставин, що встановлені були судом.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11,142, 200, 206, 263, 264, 265, 280, 282 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1220, 1223 ч.2, 1266, 1268, 1270 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: суддя М. Б. Тітов