ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Ухвала

про передачу справи на розгляд іншому суду

06 листопада 2025 року cуддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Самуха В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи: служба у справах дітей Боярської міської ради, ОСОБА_2 про усиновлення дитини,-

встановив:

В листопаді 2025 року заявник звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з даною заявою.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2025 дана справа надійшла в провадження судді Самуха В.О.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються справи про усиновлення.

Згідно ч. 1 ст. 310 ЦПК України заява про усиновлення дитини або повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування, подається до суду за місцем їх проживання.

Як вбачається з матеріалів справи, малолітня дитина, щодо якої подається заява про усиновлення: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з заявником ОСОБА_1 та зацікавленою особою ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Верховної Ради України від 17.07.2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» в Україні утворено 136 нових та ліквідовано існуючі 490 районів. У Київській області, зокрема Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. 19.07.2020 року зазначена постанова набрала чинності.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Система судоустрою хоча і будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності, однак на практиці вона не завжди може співпадати з існуючим адміністративно-територіальним поділом держави. Зміна ж адміністративно-територіального устрою може бути лише підставою для перегляду існуючої системи судоустрою в порядку визначеному Конституцією та законами України.

Згідно із Законом України «Про внесення зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» від 3 листопада 2020 року, № 950-IX, який набрав чинності 10 грудня 2020 року, Розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом такого змісту : «До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року №807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX".

Отже, місцеві суди продовжать здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Відповідно, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, кожен місцевий загальний суд продовжує здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Таким чином, на день подання до Фастівського міськрайонного суду Київської області вищевказаної заяви, м. Боярка Фастівського району (бувший Києво-Святошинський район) Київської області не належить до територіальної підсудності Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що цивільну справу № 381/6305/22 (провадження № 2-о/381/164/25) за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи: служба у справах дітей Боярської міської ради, ОСОБА_2 про усиновлення дитини, слід передати за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 310 ЦПК України, суд, -

Постановив:

Матеріали цивільної справи № 381/6305/25 (провадження № 2-о/381/164/25) за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи: служба у справах дітей Боярської міської ради, ОСОБА_2 про усиновлення дитини, передати за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області (місцезнаходження: вулиця Мельниченка, 1, місто Київ, Київська область, 03170).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Відповідно до частини 3 статті 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя В.О.Самуха