Провадження № 2-во/761/208/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши заяву щодо виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2025 року по справі №761/15519/25 про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору та визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у здійсненні права користування будівлею та стягнення упущеної вигоди, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2025 року вирішено прийняти позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у здійсненні права користування будівлею та стягнення упущеної вигоди - до розгляду та відкрити загальне позовне провадження.

26.10.2025 року представник заявника ОСОБА_3 - адвокат Віданова О.В. звернулася до суду із заявою про виправлення описки, а саме просить суд виправити допущені, на її думку, в ухвалі помилки, а саме - визначити процесуальний статус ОСОБА_3 як "позивач", замість "третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору". В обґрунтування заяви, представник зазначив, що під час формування позову через систему помилково було обрано категорію «Інша особа» замість «Позивач», що в подальшому спричинило відображення судом в ухвалі процесуального статусу ОСОБА_3 як «Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог».

28.10.2025 року від представника ОСОБА_1 - адвоката Правдюка В.М. надійшли заперечення на заяву про виправлення описки, в яких просив відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як роз`яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається із матеріалів справи, 08 серпня 2025 року Шевченківським районним судом м. Києва було відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про усунення перешкод у здійсненні права користування будівлею та стягнення упущеної вигоди.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Як зазначив сам представник заявника, що ця неточність виникла через технічну помилку під час формування позовної заяви у системі «Електронний суд». Отже сама заявниця підтверджує, що неточності в частині зазначення сторін були створені самим заявником і безпосередньо в позові.

Особливості функціоналу ЕС не виключають можливості зазначити у позові дублюючі дані про позивачів, відповідача та інших учасників, вказавши у тексті позову про те що сформований за допомогою функціоналу ЕС текст не відповідає дійсним намірам заявника.

Якщо функціонал ЕС не дозволяв сформувати позов одночасно від двох позивачів то відповідний заявник не був позбавлений можливості подати позов у паперовій формі, вказавши у ньому про неможливість сформувати необхідний документ засобами ЕС.

З огляду на це положення ст. 269 ЦПК України застосовуватись не можуть.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що у задоволенні заяви потрібно відмовити.

Керуючись ст. 269, 432 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю.О. Матвєєва

06 листопада 2025 року