Справа № 404/2684/24
Номер провадження 2/404/762/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м. Кропивницький

Фортечний районний суд м. Кропивницького у складі:

головуючої судді - Варакіної Н.Б.

за участю секретаря Бокатенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради (вул. В. Перспективна, 41, м. Кропивницький, 25022) про усунення перешкод в спілкуванні з онукою та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду до ОСОБА_2 третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про усунення перешкод в спілкуванні з онукою та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою. В обґрунтування вимог посилається на те, що відповідач була її невісткою. Від шлюбу з сином мають дитину - ОСОБА_3 , яка після розірвання шлюбу залишилась проживати з ОСОБА_2 , яка з лютого 2024 року не дає їй спілкуватися з дитиною.

Відповідач подала відзив, в якому позов не визнала. В обґрунтування посилається на те, що не дивлячись на неприязні відносини з позивачкою протягом подружнього життя з її сином, після розлучення, враховуючи бажання дитини, не створювала перешкод у спілкуванні ні з батьком дитини, ні з позивачкою. Звернення з позовом позивачку спровокувала одна ситуація, яка викликала хворобу дитини. Зазначає, що не перешкоджає бабусі зустрічатися та приймати участь у вихованні доньки. Позивачка продовжує спілкуватися з донькою, водить та забирає її з дитячого садка, водить на інші заняття, проводить час у себе вдома.

В судовому засіданні представник позивача суду пояснив, що дійсно позивач спілкується з онукою, водить її на заняття та забирає до себе додому, де проводить час, але був випадок, коли відповідач не надала онуку, тому позивач хоче убезпечити її право на участь у вихованні та спілкуванні онуки, щоб вона знала точні дні та години, коли могла б спілкуватися з дитиною.

Відповідач суду пояснила, що бабуся спілкується з онукою постійно, без перешкод, єдиний раз було непорозуміння, про яке і зазначала у відзиві. Наполягає на тому, що не перешкоджає зустрічам доньки з бабусею, але не заперечує, щоб суд визначив порядок участі бабусі у спілкуванні з онукою.

Заслухавши учасників справи, дослідивши докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач є бабусею ОСОБА_3 , матір`ю якої є відповідачка.

Виконавчий комітет Кропивницької міської ради затвердив висновок комісії з питань захисту прав дитини, яка, керуючись найкращими інтересами дитини, дійшов висновку про те, що доцільно визначити спосіб участі бабусі у спілкуванні з онукою щопонеділка та щосереди з 16.30 до 20.00 за місцем проживання ОСОБА_1 із забезпеченням відвідування дитиною занять з хореографії; щонеділі з 10.00 до 20.00 за місцем проживання ОСОБА_1 з правом відвідування місць дозвілля та відпочинку.

Відповідач зазначила, що графік занять дитини з першого вересня змінюється, вона їде у перший клас, тому не погодилась з порядком визначеним органом опіки, та запропонувала свій, з яким погодилась позивач, а саме: - з понеділка по п`ятницю з 13.00 до 19.00 за місцем проживання ОСОБА_1 , із забезпеченням відвідування дитиною занять з хореографії щочетверга з 13.15 по 14.15 (забезпечення відвідування цих занять щовівторка за домовленістю сторін) та занять по вокалу щочетверга з 15.50 до 18.30;

- щонеділі з 10.00 до 19.00 за місцем проживання ОСОБА_1 з правом відвідування місць дозвілля та відпочинку;

- в святкові та період канікул з урахуванням бажання дитини та за попередньою домовленістю між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Сімейний кодекс України в ст. 257 визначає, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Також батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Згідно з частиною першою статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

На підставі статті 159 Сімейного кодексу України, суд може визначити форми реалізації цього права, зокрема: встановлення періодичних чи систематичних побачень; дозвіл на спільне проведення дозвілля або відпочинку; дозвіл на відвідування дитиною місця проживання баби, діда; визначення можливості спілкування у присутності третьої особи (у разі потреби); визначення черговості контактів між різними родичами.

Суд бере до уваги висновок органу опіки та піклування, думку представника цього органу, який обов`язково бере участь у судовому засіданні, а також обставини, що мають істотне значення для дитини: її вік, стан здоров`я, рівень емоційної прив`язаності до баби, діда, побутові умови тощо.

За правилами частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті.

Положення статті 8 Конвенції поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, § 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, насамперед, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність.

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. Під час визначення основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (пункт 100 рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України»).

Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23 липня 2019 року у справі «Швець проти України» (заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 12 квітня 2021 року у справі № 638/12278/15.

При цьому наявність конфлікту та неприязні відносин між відповідачкою та позивачкою не є підставою для обмеження прав останньої на спілкування з онукою.

Дитина є найбільш вразливою стороною у будь-яких сімейних конфліктах, оскільки на її долю припадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не лише спірні питання між батьками та іншими особами, а фактично визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини.

Тлумачення наведених норм матеріального права у системному поєднанні з прецедентними рішеннями ЄСПЛ дає суду підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків чи опікун, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, із визначенням способу участі у спілкуванні онуки з бабусею, який погоджений сторонами.

Позивач просила судові витрати залишити по фактично понесеним.

На підставі ст.ст. 159, 263 СК України, керуючись ст. 265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради (вул. В. Перспективна, 41, м. Кропивницький, 25022) про усунення перешкод в спілкуванні з онукою та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою задовольнити частково.

Встановити порядок спілкування та участі бабусі ОСОБА_1 у вихованні онуки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-з понеділка по п`ятницю з 13.00 до 19.00 за місцем проживання ОСОБА_1 , із забезпеченням відвідування дитиною занять з хореографії щочетверга з 13.15 по 14.15 (забезпечення відвідування цих занять щовівторка за домовленістю сторін) та занять по вокалу щочетверга з 15.50 до 18.30;

-щонеділі з 10.00 до 19.00 за місцем проживання ОСОБА_1 з правом відвідування місць дозвілля та відпочинку;

-в святкові та період канікул з урахуванням бажання дитини та за попередньою домовленістю між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

В задоволенні інших вимог відмовити.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

Рішення суду може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його складення, шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду.

Повний текст рішення складений 18 .10.2025.

Суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького Н. Б. Варакіна