У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Н.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бровченко М.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Леути І.В., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Вакуленко С.О., треті особи: Міністерство юстиції України, Акціонерного товариства «Комерціний банк «Земельний банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Камонт Груп», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання протиправними та скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Києва з позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Н.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бровченко М.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Леути І.В., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Вакуленко С.О., треті особи: Міністерство юстиції України, Акціонерного товариства «Комерціний банк «Земельний банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Камонт Груп», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання протиправними та скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивач просить суд:

1.Прийняти позовну заяву та відкрити провадження у справі.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення про поділ об`єкта нерухомого майна, індексний номер рішення: 49657457(відомості внесено до реєстру: 13.11.2019 14:22:12), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

3.Визнати протиправним та скасувати рішення про закриття розділу об`єкта на підставі поділу об`єкта нерухомого майна, індексний номер рішення: 49658195 (відомості внесено до реєстру: 13.11.2019 14:31:33), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

4.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ОСОБА_2 , індексний номер рішення: 46170091 (відомості внесено до реєстру 27.03.2019 13:16:46), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

5.Визнати протиправним та скасувати рішення про відкриття розділу, індексний номер рішення: 49655557 від 13.11.2019 13:45:46 прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

6.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ОСОБА_3 , індексний номер рішення: 50336300 ( відомості внесено до реєстру 19.12.2019 15:22:21), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

7.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ОСОБА_4 , індексний номер: 56217052 (відомості внесено до реєстру: 19.01.2021 16:33:34), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

8.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ОСОБА_3 , індексний номер: 56229913 (відомості внесено до реєстру: 20.01.2021 14:09:18), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Шишкіною Аллою Олександрівною.

9.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за АТ «КБ «Земельний Капітал», , індексний номер рішення: 57324549 (відомості внесено до реєстру 26.03.2021 18:28:43), прийняте приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу - Вакуленко Світланою Олександрівною.

10.Визнати протиправним та скасувати рішення про об`єднання об`єктів, індексний номер рішення: 65943661 (відомості внесено до Реєстру: 27.12.2022 16:07:25), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Бровченко Мариною Олександрівною.

11.Визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ТОВ "Камонт Груп", , індексний номер: 71825915 ( відомості внесено до реєстру 29.02.2024 09:09:20), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - Леутою Іриною Володимирівною.

12.Визнати протиправним та скасувати рішення про об`єднання об`єктів, індексний номер рішення: 72425888 (відомості внесено до Реєстру: 04.04.2024 14:42:50), прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Київ - Мельник Наталією Олександрівною.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року в справі № 335/5136/19 (провадження № 61-18942св20) зазначено, що: «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Спір про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно має розглядатись як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою. Державний реєстратор не може виступати належним відповідачем у такому спорі.

Суд зазначає, що належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

В той же час, позов пред`явлено до приватних нотаріусів, а не до особи право якої зареєстровано.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позивачем не надано повного викладу обставин заявлених позовних вимог. Так, на першому аркуші позовної заяви позивачем зазначено учасників судового процесу: позивача, відповідачів, а також третіх осіб - Акціонерне товариство «Комерціний банк «Земельний банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Камонт Груп», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , однак, позивачем не заявленого відповідного клопотання, а також у позові не зазначено будь-яких правових підстав/обґрунтувань щодо залучення вказаних осіб до участі у справі, відтак, позивачем не здійснено належного та достатнього викладу обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, а саме в контексті необхідності залучення до участі у справі третіх осіб, які зазначені у позові самим позивачем, через те, що рішення у справі може вплинути на їх права та обов`язки.

Позивач вказує, що було здійснено поділ та об`єднання об`єктів нерухомого майна, що стало підставою для закриття первинного реєстраційного номера 000 та відкриття нового об`єкта з іншим реєстраційним номером - 000. Зазначені дії відбулися в період розгляду справи, що свідчить про їх здійснення із грубим порушенням норм чинного законодавства та ігноруванням судових процесів, у межах яких вже встановлювався статус спірного майна та право власності на нього.

Водночас, дії щодо поділу та об`єднання об`єктів були вчинені незаконно, з порушенням прав законного власника - ОСОБА_1 , тому з метою поновлення її прав необхідно скасувати всі неправомірні реєстраційні дії та повернути об`єкт нерухомого майна до первинного стану, в якому він перебував до поділу та об`єднання.

Враховуючи вказане обгрунтування, позивачу слід уточнити позовні вимоги у частині суб`єктного складу сторін та змісту позовних вимог.

Також, суд звертає увагу, що судове рішення про задоволення позовних вимог про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав є підставою для державної реєстрації права власності за позивачем тільки за умови, що на час вчинення реєстраційної дії право власності зареєстроване за відповідачем, а не за іншою особою.

Під час розгляду справ цієї категорії суд повинен надати оцінку всім обставинам, які мали місце при зверненні стягнення на іпотечне майно. Тим самим суд визначає: (а) неправомірність дій особи, яка зазначена у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як власник (адже саме ці дії призвели до внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно цих відомостей); (б) тим самим суд констатує, що ці дії не були здатні призвести до набуття права власності особою, яка позначена в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як власник, а тому (в) в цієї особи відсутнє право власності, а отже (г) право власності належить позивачеві (якщо позивач доведе всі наведені вище обставини).

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте, позивачем у позовній заяві не наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

У відповідності до абз. 2 ч.1 ст. 19 ЦПК України Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Таким чином, критеріями розмежування судової юрисдикції, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є предмет спору, характер спірних матеріальних правовідносин і їх суб`єктний склад. Таким критерієм також може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини першої статті 19 КАС України).

Публічно-правовий спір - це, зокрема, спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій (пункт 2 частини першої статті 4 КАС України).

Термін «суб`єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до справ адміністративної юрисдикції віднесені публічно-правові спори, ознакою яких є не лише спеціальний суб`єктний склад, але і їх виникнення з приводу виконання чи невиконання суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме у тих правовідносинах, в яких виник спір.

Разом із тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Схожих висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 27 листопада 2018 року у справі № 820/3534/7, від 13 листопада 2019 року у справі № 755/9215/15-ц, від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18, від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц, від 29 вересня 2020 року у справі № 813/2173/17.

В той же час, позивач не просить поновити / захистити майнове право, а виключно просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, у зв`язку з чим, позивачу слід надати обгрунтування у частині підсудності вирішення цієї справи з заявленими позовними вимогами саме цивільному суду.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви, її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Н.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бровченко М.О., приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Леути І.В., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Вакуленко С.О., треті особи: Міністерство юстиції України, Акціонерного товариства «Комерціний банк «Земельний банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Камонт Груп», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання протиправними та скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень - залишити без руху;

Встановити позивачеві 10-денний строк з дня отримання копії Ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків;

Роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Гребенюк