справа № 465/4612/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2025 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Мруць І.С, вивчивши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сидорак Наталії Богданівни до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю одного із подружжя,

встановив:

на підставі постанови Львівського апеляційного суду від 28.10.2025 року надійшли матеріали справи за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сидорак Наталії Богданівни до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю одного із подружжя.

Перевіривши матеріали позовної заяви вважаю, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п.1, 2, 10 ч.1 ст.176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Позивач має зазначити ціну позову, виходячи із дійсної ринкової вартості майна,

Однак, представником позивача у позовній заяві не зазначена ціна позову відповідно до ч.1 ст.176 ЦПК України.

Таким чином, відсутня вартість спірного майна на момент звернення із позовом, для визначення розміру ціни позову, та сплати судового збору, що унеможливлює визначити розмір судового збору.

Звертаючись до суду з позовом, представник позивача просить відстрочити сплату судового збору, до моменту з`ясування вартості спадкового майна витребування відповідних доказів із банківських установ. Однак, у позовній заяві не заявлено жодного клопотання відповідно до положень ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, в позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Доказами, у контексті ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Звертаючись до суду з позовом, представник позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат ОСОБА_1 - ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 у такому значиться ОСОБА_3 , однак відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 значиться ОСОБА_4 .

Суд звертає увагу що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 у такому зазначено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 є батьками ОСОБА_4 , а згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 значиться ОСОБА_7 , батьки ОСОБА_8 , ОСОБА_6 .

Крім цього, позивач у позовній заяві посилається, що спадщина ОСОБА_3 складається з права на: грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «МЕГАБАНК» з відповідними відсотками та нарахуваннями; грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з відповідними відсотками та нарахуваннями, однак у матеріалах справи відсутні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги в цій частині, і не зазначені докази, що підтверджують такі вимоги.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 175, 176-177, 185 ЦПК України, -

постановив:

позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сидорак Наталії Богданівни до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю одного із подружжя- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви. Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя: І.С. Мруць