САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/3466/25
Провадження №2-з/726/1/25
УХВАЛА

про забезпечення позову

31.10.2025 м. Чернівці

Садгірський районний суд м. Чернівці у складі: головуючого судді Байцар Л. В. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Фортуни Г.Г. про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Фортуна Георгій Георгійович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Чернівецька міська рада про усунення перешкод у користуванні майном,-

ВСТАНОВИВ :

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Фортуна Г.Г. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить суд забезпечити позов шляхом заборони відповідачці ОСОБА_2 , Чернівецькій міській раді та її підрозділам, Головному управлінню Держгеокадастру у Чернівецькій області вчиняти будь-які дії по відношенню земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038, та по відношенню до земельних ділянок, які утворилися в процесі розподілу земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038, на дві окремі земельні ділянки з присвоєнням :67:001:0251 за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 була подана позовна заява до Садгірського районного суду міста Чернівці до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Чернівецька міська рада про усунення перешкод в користуванні майном. З доданих до позову документів вбачається, що рішенням Чернівецької міської ради 73 сесії VII скликання від 07.11.2019 р. №1925 було розподілено земельну ділянку, на якій знаходиться належне Позивачці майно, на дві окремі земельні ділянки. Розгляд даного питання на сесії, як і вказаний в подальшому розподіл земельної ділянки, відбулися та здійснені без участі та повідомлення ОСОБА_1 , що по суті грубо порушує право останньої. 77/100 частин житлового будинку з відповідною до них частиною господарських, побутових будівель та споруд, що розташовані за адресою її реєстрації, яка зазначена вище. Співвласником 23/100 частин житлового будинку з відповідною до них частиною господарських побутових будівель та споруд, що розташовані за вище вказаною адресою належить ОСОБА_2 , НОКПП НОМЕР_1 , яка в свою чергу є співкористувачем земельної ділянки, на якій розташоване зазначене майно. Зазначені частки утворилися в процесі розрахунку часток в будинковолодінні АДРЕСА_1 , між співвласниками, де за кінцевими підрахунками розподіл відбувся у співвідношенні 23/77 часток. Відповідно до складу власника 23/100 часток увійшли: будинок літ «А» - 42% та 1/2 огорожі №1 - 50%. До складу власника 77/100 часток відповідно увійшли: будинок літ «А» - 58%, сарай «Б», сарай «В», сарай-літня кухня «І», сарай «Д», вбиральня «Е», колодязь- І, та 1/2 огорожі №1 - 50%. ОСОБА_1 стало відомо, що ОСОБА_3 (донька ОСОБА_2 ), ініціює розподіл земельної ділянки земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038, яка була закріплена за будиковолодінням АДРЕСА_1 та перебувала у спільно-сумісному користуванні з ОСОБА_2 , мамою заявниці. З офіційних джерел, що містять інформацію про стан земельних ділянок, стало номерів земельної ділянки площею 0,0873 га 3 кадастровим номером :67:001:1038 відбувався без участі співвласниці майна, яке розташоване на вказаній земельній ділянці. Про розгляд даного питання ОСОБА_1 не повідомлялось, Підставою для розподілу земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038 слугувала заява ОСОБА_2 від 2019 року, в якій зазначалося, що вона являється власницею будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який в подальшому вона подарувала своїй доньці-співвідповідачці. Однак, в процесі даного розподілу, зважаючи на схему розподілу, на земельній ділянці, на яку претендують відповідачі, розташована літня кухня, яка належить позивачці, За умов реалізації зазначеного розподілу та набуття права власності на бажану відповідачем частину земельної ділянки, майно позивачки де-юре опиниться на чужій земельній ділянці, що по суті може призвести до втрати майна, що по праву та по Закону належить позивачці. Отримана Позивачем інформація зі спеціалізованих державних реєстрів підтверджує, що формування нових земельних ділянок уже завершено, а отже існує реальна небезпека вчинення подальших дій щодо їх приватизації чи державної реєстрації прав на користь відповідачки або її родичів. Заявник вважає, що існує досить висока ймовірність того факту, що відповідачі ОСОБА_2 та її донька ОСОБА_3 , діючи разом для досягнення спільного і в подальшому має намір вчиняти дії, наслідком яких є грубе порушення прав та свобод заявника ОСОБА_1 , щоб унеможливити відновлення законних прав заявниці та може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду. Враховуючи вищевказане просить суд задовольнити заяву у повному обсязі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Разом з тим, відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном.

Враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо нерухомого майна не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним.

З врахуванням вищезазначеного, суд приходить до висновку про забезпечення позову шляхом накладення заборони відповідачам вчиняти дії направлені на відчуження земельної ділянки, а також дії спрямовані на поділ чи об`єднання земельної ділянки.

При цьому забезпечення позову у вказаний спосіб не завдасть шкоди власнику майна, оскільки заборона відчуження майна тимчасово перешкоджає вчиняти дії щодо його відчуження.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що, на час вирішення клопотання про забезпечення позову, у суду відсутні будь-які відомості про існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Фортуни Г.Г. про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Фортуна Георгій Георгійович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Чернівецька міська рада про усунення перешкод у користуванні майном задовольнити.

забезпечити позов шляхом заборони відповідачці ОСОБА_2 , Чернівецькій міській раді та її підрозділам, Головному управлінню Держгеокадастру у Чернівецькій області вчиняти будь-які дії по відношенню земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038, та по відношенню до земельних ділянок, які утворилися в процесі розподілу земельної ділянки площею 0,0873 га з кадастровим номером :67:001:1038, на дві окремі земельні ділянки з присвоєнням :67:001:0251 за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити Відділу з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради, Центру надання адміністративних послуг в м. Чернівцях - для виконання, а учасникам справи - для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. В. Байцар