Провадження № 2/369/1278/25
04.11.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Фінагеєвої І.О.,
за участю секретаря Іларіонова І.О.,
У грудні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що на підставі паспорта точки розподілу (передачі) від 02 травня 2023 року відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги розподілу електричної енергії до будинку АДРЕСА_1 . Зазначене підтверджує факт споживання електричної енергії за вказаною адресою та свідчить про приєднання ОСОБА_1 до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на офіційному вебсайті позивача за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract.
Факт споживання електричної енергії підтверджується завданням на зйом показників від 11 листопада 2022 року №K140710С та актом про виявлене порушення. Таким чином, відповідач фактично акцептував умови зазначеного договору шляхом споживання електричної енергії, але в порушення п. 11 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідач не повідомив позивача про зміну власника житлового приміщення, у зв`язку з чим у системі обліку споживачем електричної енергії за особовим рахунком № НОМЕР_1 значиться інша особа.
Технічною перевіркою, проведеною 27 квітня 2023 року уповноваженими представниками оператора системи розподілу, у відповідача було виявлено порушення вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), а саме пунктів 1.2.1., 2.1.3., 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., П. 5.5.5. ПРЕЕ, що відповідає порушенню пункту 8.4.2 ПРРЕЕ. Зокрема, встановлено факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ОСР, несанкціоноване ОСР, після відключення 31 липня 2017 року. Самовільне підключення було здійснено кабелем типу АВВГ 2?2,5 поза приладом обліку шляхом безпосереднього підключення до ПЛ-0,4 кВ Л-3 опори №19 ЩТП-1421. Порушення виконано відкритим методом із відхиленням від установленої схеми обліку. Абонент підключений безпосередньо на опорі електромережі, що є грубим порушенням вимог ПРРЕЕ.
За результатами технічної перевірки складено Акт про порушення №K046561 від 27 квітня 2023 року, який підписано уповноваженими представниками оператора системи розподілу з відображенням виявлених обставин.
Відповідно до Розрахунку до Акту про порушення №К046561 від 27 квітня 2023 року, сума необлікованої електроенергії за перід 161 день - з 17 листопада 2022 року по 27 квітня 2023 року становить - 13 334, 80 грн. з врахуванням ПДВ.
20 жовтня 2023 року позивач направив відповідачу претензію №20/10-2023 про сплату вартості необлікованої електричної енергії в сумі 13 334,80 грн. у десятиденний строк з дня отримання претензії.
Відповідач зобов`язання зі сплати послуг за електропостачання не виконав, нарахований обсяг необлікованої електроенергії не оплатив, що і стало підставою для подання цієї позовної заяви.
На підставі наведеного позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 13 334,80 грн, нараховані за необліковану електричну енергію та вирішити питання про розподіл судових витрат.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. від 06 грудня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. № 614 щодо повторного автоматизованого розподілу справи від 24 червня 2024 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 24 червня 2024 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Фінагеєвій І.О.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2024 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив. Відповідач повідомлений про дату та час судового розгляду шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». Ухвалу суду про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками отримав, вказана кореспонденція повернулася на адресу суду з відміткою працівника поштового зв`язку «одержано». Відповідач на адресу суду відзиву на позовну заяву не подав, причини неможливості подати відзив суду не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до вимогст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Судом встановлено, що на підставі паспорта точки розподілу (передачі) від 02 травня 2023 року відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги розподілу електричної енергії до будинку АДРЕСА_1 .
Зазначене підтверджує факт споживання електричної енергії за вказаною адресою та свідчить про приєднання ОСОБА_1 до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на офіційному вебсайті позивача за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract.
Факт споживання електричної енергії підтверджується завданням на зйом показників від 11 листопада 2022 року №K140710С та актом про виявлене порушення. Таким чином, відповідач фактично акцептував умови зазначеного договору шляхом споживання електричної енергії, але в порушення п.11 ч.2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідач не повідомив позивача про зміну власника житлового приміщення, у зв`язку з чим у системі обліку споживачем електричної енергії за особовим рахунком № НОМЕР_1 значиться інша особа.
Технічною перевіркою, проведеною 27 квітня 2023 року уповноваженими представниками оператора системи розподілу, у відповідача було виявлено порушення вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), а саме пунктів 1.2.1., 2.1.3., 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., П. 5.5.5. ПРЕЕ, що відповідає порушенню пункту 8.4.2 ПРРЕЕ. Зокрема, встановлено факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ОСР, несанкціоноване ОСР, після підключення 31 липня 2017 року. Самовільне підключення було здійснено кабелем типу АВВГ 2?2,5 поза приладом обліку шляхом безпосереднього підключення до ПЛ-0,4 кВ Л-3 опори №19 ЩТП-1421. Порушення виконано відкритим методом із відхиленням від установленої схеми обліку. Абонент підключений безпосередньо на опорі електромережі, що є грубим порушенням вимог ПРРЕЕ.
За результатами технічної перевірки складено Акт про порушення №K046561 від 27 квітня 2023 року, який підписано уповноваженими представниками оператора системи розподілу з відображенням виявлених обставин.
Відповідно до протоколу №169 від 23 травня 2023 року розгляд акту про порушення перенесено на іншу дату та час.
07 червня 2023 року комісією з розгляду актів про порушення без присутності відповідача було прийнято рішення, оформлене протоколом №248, відповідно до якого встановлено, що порушення сталося з вини споживача та було вчинене відкритим способом.
Згідно з рішенням комісії, акт підлягає до розрахунку відповідно до пункту 8.4.2 пп. 6 та п. 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) за формулою 8, за період 161 день - з 17 листопада 2022 року по 27 квітня 2023 року. Обсяг необлікованої електричної енергії, визначений унаслідок зазначеного порушення, становить 2118 кВт·год.
Відповідно до Розрахунку до Акту про порушення №К046561 від 27 квітня 2023 року сума необлікованої електричної енергії за зазначений період становить 13 334,80 грн з ПДВ.
20 жовтня 2023 року позивач направив відповідачу претензію №20/10-2023 про сплату вартості необлікованої електричної енергії в сумі 13 334,80 грн. у десятиденний строк з дня отримання претензії.
Жодних заперечень щодо порядку проведення розрахунку та визначеного розміру необлікованої електричної енергії відповідачем не надано. Рішення комісії про проведення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електроенергії, оформлене протоколом №248 від 07 червня 2023 року, відповідачем не оскаржувалося.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відповідно до ст.. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, ст. 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
Згідно з частинами 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частинами 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Звертаючись до суду з позовом, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вважало, що відповідачем порушено його права шляхом самовільного підключення до електромережі без залучення приладу обліку спожитої електроенергії та відповідно несплати грошових коштів за користування електроенергією.
Отже, правовідносини між сторонами виникли у сфері постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу.
Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Положеннями ст. 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
За змістом ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до пункту 2.1.2 Розділу ІІ ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок.
За змістом пункту 2.1.5 Розділу ІІ ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил та як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи договору на умовах складеного оператором системи паспорта точки розподілу/передачі.
На підставі паспорта точки розподілу (передачі) від 02 травня 2023 року відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги розподілу електричної енергії до будинку АДРЕСА_1 .
Зазначене підтверджує факт споживання електричної енергії за вказаною адресою та свідчить про приєднання ОСОБА_1 до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на офіційному вебсайті позивача
Отже, між ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та ОСОБА_1 виникло зобов`язання з постачання електроенергії, а також сплати грошових коштів за споживання електроенергії та виконання інших обов`язків, передбачених Договором та ПРРЕЕ для споживача та постачальника послуги. Матеріали справи не містять доказів закінчення строку дії вказаного договору, що дає підстави для висновку про його чинність станом на час виникнення спірних правовідносин.
За змістом пунктів 1, 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Статтею 77 цього Закону визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Такими правопорушеннями є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу:
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
Акт про порушення від 27 квітня 2023 року № К046561 про самовільне підключення споживача до електромережі без порушення схеми обліку містить відмітку про підпис Відповідача, а також підписаний двома представниками ПрАТ «ДТЕК «Київська обласні електромережі» Дем`яном О.І. та Бандилко В.В. Вищевказаними особами не було внесено у відповідну графу зауважень до складеного акту. Відомостей про визнання цього акту недійсним матеріали справи не містять.
Отже, вищевказаний акт про порушення на час розгляду спірних правовідносин є дійсним.
Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання (пункт 8.2.6 ПРРЕЕ).
У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у п. 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (п. 8.2.6 ПРРЕЕ).
За змістом Протоколу № 248 від 07 червня 2023 року Комісією з розгляду актів про порушення було встановлено причетність споживача до порушення, а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку, передбачене підпунктом 5 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, в зв`язку з чим на підставі пункту 8.4.1 ПРРЕЕ оператором системи розподілу було визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Відповідно до розрахунку обсягу та вартості необлікованої електроенергії споживачу ОСОБА_1 було нараховано до сплати грошові кошти у розмірі 11 112,33 грн та 2 222,47 грн ПДВ. Матеріали справи не містять доказів щодо спростування вказаного розрахунку чи заперечень відповідачем стосовно розміру нарахованої вартості необлікованого обсягу електроенергії.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські обласні електромережі» про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до положень ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 141, 247, 258, 259, 263, 265, 268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 13 334 (тринадцять тисяч триста тридцять чотири) грн. 80 (вісімдесят) коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у розмірі 2648 (дві тисячі шістсот сорок вісім) грн. 00 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня винесення рішення суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Інформація про відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_2 .
Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА