Справа №: 398/2839/24
провадження №: 2/398/325/25
"28" жовтня 2025 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Подоляк Я.М.,
за участю секретаря судового засідання Борозни Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Олександрія цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , він імені та в інтересах якої діє представник адвокат Гулий Андрій Васильович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Олександрійська міська рада Кіровоградської області, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину,
Адвокат Гулий А.В., який діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Олександрійська міська рада Кіровоградської області, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . На час смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав у вказаному будинку. Разом з ним за вказаною адресою на час його смерті були зареєстровані: його дружина ОСОБА_4 та його діти - ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Позивач, як спадкоємець першої черги за законом, у встановлений законом строк прийняла спадщину, яка складається з 1/4 частки спадкового майна, житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Також спадщину на 1/4 частки спадкового майна після смерті ОСОБА_3 прийняла його дружина ОСОБА_4 , яка згодом свою частку відчужила на користь позивача. Таким чином, наразі позивач є власником 1/2 частки вказаного житлового будинку. При цьому, сини спадкодавця ОСОБА_5 та ОСОБА_2 хоча й були на час смерті останнього зареєстровані разом з ним за однією адресою, але понад 24 роки за місцем реєстрації не проживають, в тому числі і на час відкриття спадщини, заяви про прийняття спадщини до нотаріуса не подавали, тобто не прийняли спадщину, а відповідно до діючого на час відкриття спадщини Цивільного кодексу, вважаються такими, що відмовились від спадщини. Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16.01.2009 року ОСОБА_5 визнано таким, що втратив право користування будинком АДРЕСА_1 . Актом про непроживання особи за місцем реєстрації від 01.08.2023 року встановлено, що ОСОБА_2 зареєстрований, але фактично не проживає з моменту реєстрації, тобто з 14.10.2000 року, по теперішній час, за адресою: АДРЕСА_1 .
На даний час позивач не може вирішити в нотаріальному порядку питання про спадкування всього спадкового майна через те, що її рідний брат ОСОБА_2 був зареєстрований на час смерті батька за однією з ним адресою.
Проте, реєстрація ОСОБА_2 за місцем проживання спадкодавця в даному випадку не є свідченням прийняття ним спадщини, оскільки останній фактично не проживав за вказаною адресою, тобто відсутній факт постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Ухвалою суду від 16.07.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Учасники справи в судове засідання не з`явились.
Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі та участі позивача, на позовних вимогах наполягають.
Третя особа також подала клопотання про розгляд справи без участі її представника у зв`язку з відсутністю будь-яких додаткових пояснень та доказів, які можуть бути подані в судовому засіданні.
Відповідач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини його неявки не повідомив, відзив на позов від відповідача на адресу суду не надходив.
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим ухвалити по справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, судом встановлено наступне.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 .
Відповідно до довідки квартального комітету №28 Олександрійської міської ради від 27.03.2017 року, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час своєї смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . На час його смерті разом з ним були зареєстровані: дружина ОСОБА_4 , та діти ОСОБА_7 , 1967 року народження, ОСОБА_8 , 1974 року народження, та ОСОБА_9 , 1977 року народження.
Згідно копії свідоцтва про одруження серія НОМЕР_2 , 02.11.1963 року ОСОБА_3 , 1940 року народження, зареєстрував шлюб з ОСОБА_10 , 1946 року народження, яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_11 .
Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
23.09.1998 року ОСОБА_12 зареєструвала шлюб з ОСОБА_13 та змінила прізвище на ОСОБА_14 , а 25.03.2005 року ОСОБА_15 зареєструвала шлюб з ОСОБА_16 та змінила прізвище на ОСОБА_17 , що підтверджується копіями свідоцтв про одруження.,
Як вбачається з копії матеріалів спадкової справи№631 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з заявами про прийняття спадщини після його смерті у встановлений законом строк звернулись його дружина ОСОБА_4 та його дочка ОСОБА_1 .
12.08.2005 року державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Яковенко В.М. видано свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 : на 1/4 частку житлового будинку АДРЕСА_1 - ОСОБА_4 та на 1/4 частку вказаного житлового будинку ОСОБА_1 .
Відповідно до копії договору дарування частки будинку від 19.10.2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Бендеровим О.В., зареєстрованим в реєстрі за №4503, ОСОБА_4 подарувала ОСОБА_1 1/4 частку житлового будинку з належною часткою господарсько-побутових будівель за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла.
Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08.04.2016 року №56923978, та від 19.03.2024 року №370339704 ОСОБА_1 є власником 1/2 частки житлового будинку з належною часткою господарсько-побутових будівель за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 16.01.2009 року, ОСОБА_5 визнано таким, що втратив право користування жилим приміщенням будинком АДРЕСА_1 .
Згідно акту про непроживання особи за місцем її реєстрації, складеного 01.08.2023 року головою квартального комітету №29 в присутності сусідів, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований, але фактично не проживає з моменту реєстрації, тобто починаючи з 14.10.2000 року, та по дату складання акту, за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Позивач, звертаючись до суду з позовом про встановлення факту постійного непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, посилалась на те, що вона, як спадкоємець за законом першої черги після смерті її батька, не може вирішити в нотаріальному порядку питання про спадкування всього спадкового майна через те, що її рідний брат ОСОБА_2 був зареєстрований на час смерті батька за однією з ним адресою.
Згідно зі статтями 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).
У частинах першій та другій статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Частиною першою статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, склад спадкового майна, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Орієнтовний перелік судових способів захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою статті 16 ЦК України.
Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою.
Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача.
Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування.
Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд.
Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.
Предметом позову ОСОБА_1 визначила вимогу про встановлення факту непроживання ОСОБА_2 із спадкодавцями на час відкриття спадщини та неприйняття відповідачем спадщини після смерті батька.
Отже, предметом заявлених вимог є встановлення факту, що має юридичне значення, з метою належного оформлення позивачем спадщини після смерті батька.
Однак, виходячи зі змісту позовних вимог, позивач фактично намагається довести своє право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважаючи себе єдиним спадкоємцем першої черги після смерті останнього, яка прийняла спадщину у встановленому законом порядку.
Ураховуючи викладене, заявлені в цій справі позовні вимоги про встановлення факту непроживання відповідача із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, не відповідають належному способу захисту. Ефективним способом захисту прав позивачки є визнання права власності на спадкове майно, однак таких вимог остання не заявляла. За таких обставин відсутні підстави для застосування обраного позивачкою способу захисту, оскільки він не відновлює будь-яких порушених прав та інтересів позивачки і не узгоджується із положеннями статті 16 ЦК України.
До подібних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 02 квітня 2025 року у справі № 751/344/23, від 19 квітня 2025 року у справі №305/2221/21.
Факти, про які позивач просить ухвалити рішення у цій справі щодо постійного непроживання відповідача із спадкодавцем та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, підлягають встановленню при розгляді позову про визнання права власності на спадщину.
Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.
Керуючисьст.ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355 ЦПК України, суд,
У задоволені позову ОСОБА_1 , він імені та в інтересах якої діє представник адвокат Гулий Андрій Васильович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Олександрійська міська рада Кіровоградської області, про встановлення факту непроживання спадкоємця разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 03.11.2025 року
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Представник позивача: адвокат Гулий Андрій Васильович, адреса місцезнаходження: м.Олександрія Кіровоградської області, вул.Софіївська,27, який діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 21/1295 від 12.12.2017 року.
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП невідомий, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя Я.М. ПОДОЛЯК