Номер провадження 2/754/6975/25
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позову без розгляду

05 листопада 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.

розглянув у судовому засіданні справу за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації; Деснянська районна у місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про надання дозволу на зняття та реєстрацію місця проживання дитини без згоди батька,

УСТАНОВИВ:

24 червня 2025 року, адвокат Берюх О.В., який представляї інтереси ОСОБА_1 , звернувся до Суду з цим позовом. Позивачка просить надати дозвіл на зняття з реєстрації малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з адреси: АДРЕСА_1 та надати дозвіл на реєстрацію місця проживання разом з мамою ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що Рішенням Деснянського районний суд міста Києва по справі №577/3449/24 від 05.02.2025 (набрало законної сили 10.03.2025) визначено місце проживання малолітньої дитини - ОСОБА_3 з Позивачкою за адресою: АДРЕСА_3 . Місце реєстрації малолітньої дитини - ОСОБА_3 : АДРЕСА_4 (адреса за якою раніше мешкала родина Позивача). Там же була зареєстрована Позивачка, з 05.05.2025 змінила місце проживання та реєстрацію адреси місця проживання. Квартира за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , мамі Позивачки згідно з Договором купівлі-продажу від 20.08.2013.

До цього 06.03.2025 Позивачка зверталася до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації з заявою про реєстрацію малолітньої дитини - ОСОБА_3 , з ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 . Водночас 06.03.2025 Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація повідомила Позивачку, що для реєстрації проживання малолітньої дитини за адресою: АДРЕСА_2 , необхідно надати згоду другого законного представника дитини (батька), або ж рішення органу опіки та піклування про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, або ж відповідне рішення суду.

Позивачка не може отримати згоду батька - Відповідача, який повністю ігнорує усі прохання, звернення та не приймає участь у вихованні дитини, не цікавиться її розвитком, здоров`ям. Тому вимушена звертатися до суду з цим позовом. Позивачка посилається на норми частини четвертої статті 29 ЦК України, відповідно до якої місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає, а також пункт 65. Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання дитини віком до 14 років підтверджується електронними підписами батьків, що базуються на кваліфікованих сертифікатах електронних підписів, у разі подання заяви в електронній формі або за письмовою згодою другого з батьків, що надається у присутності особи, яка приймає заяву, або на підставі засвідченої в установленому порядку письмової згоди другого з батьків (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування).

14 липня 2025 Суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 05 серпня 2025 року о 14-30.

05 серпня 2025 року Позивача та її представник подали клопотання про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду по суті, просили проводити підготовче судове засідання у їх відсутність

05 серпня 2025 року Суд постановив ухвалу про закриття підготовочго провадження та призначення справи до судового розгляду на 15.09.2025 о 12:00. Ця ухвала була доставлена в електронний кабінет представника Позивачки 15 серпня 2025 року.

15 вересня 2025 року Деснянська районна у місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, надала пояснення, що для надання висновку необхідно здійснити обстеження умов проживання за фактичним місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_2 , де як стверджує Позивачка буде проживати дитини.

15 вересня 2025 року в судове засідання з`явився представник Позивачки, він перед початком розгляду справи по суті заявив клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні.

18 вересня 2025 року Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації надала посянення, що рішення суду про визначення місця проживання дитини є підставою для зняття дитини із зареєстрованого місця проживання та її реєстрації за адресою одного з батьків, з ким вона фактично проживає, без необхідності отримання згоди іншого з батьків. Просили розглядати без участі представника.

Суд оголосив перерву в судовому засіданні до 22 вересня 2025 року о 14:00, про що Позивачка та її представник були повідомлені належним чином.

22 вересня 2025 року представник Позивачки заявив клопотання про відкладення клопотання про відкладення підготовчого судового засідання до моменту отримання відповіді на запит від ЦНАП щодо реєстрації місця проживання дитини, а також клопотання про долучення доказів.

22 вересня 2025 року суд відклав розгляд справи на 05.11.2025 р. о 16:00, про що позивачка була повідомлена шляхом направлення електронного повідомлення на зазначені нею номер телефону та електронну адресу. Представник Позивачки був повідомлений про розгляд справи 05.11.2025 р. о 16:00 у спосіб доставки судової повістки в електронному кабінеті в підсистемі "Електронний Суд", що підтверджується довідками про доставку електронного документа.

06 жовтня 2025 року представник Позивачки заявив клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, призначеного на 06.10.2025 о 16:00, з причини неможливості подати додаткові докази. Суд це клопотання не розглядав, оскільки не призначав підготовче судове засідання на 06.10.2025 о 16:00. За клопотання Позивачки та її представника суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження, клопотання про повернення на підготовче судове засдіання Позивачка та її представник не заявляли, суд це питання не вирішував.

06 жовтня 2025 року представник Позивачки також подав клопотання про долучення доказів.

05 листопала 2025 Позивачка та її представник в судове засідання знову не з`явилися, про причини неявки не повідомили, заяву про розгляд справи без їх участі не заявляли. Неявка Позивачки та її представника унеможливлює вирішення питання про прийняття додоткових доказів, що не були подані в підготовчому засіданні.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закон, яким керувався суд, постановляючи ухвалу

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК).

За змістом частини другої статті 223 ЦПК суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Верховний Суд виробив сталий підхід щодо застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК і такі висновки враховуються у спірних правовідносинах відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (див., зокрема, постанову Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19).

Також Верховний Суд звертав увагу, що повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі підстави залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду (див. постанову Верховного Суду від 17 вересня 2025 року у справі № 764/6846/24).

Отже, у разі відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі суд залишає позовну заяву без розгляду за таких умов: дворазове належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи; двократна, послідовна неявка позивача в судове засідання.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитись провадженням у справі (постанови Верховного Суду від 12.05.2022 у справі № 645/5856/13-ц; від 24.05.2023 у справі № 755/18115/21).

Суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності (постанова Верховного Суду 17 вересня 2025 року у справі № 754/6846/24).

Уникнення позивачем судових засідань, якого викликали та повідомили належним чином про них, й неможливість судом першої інстанції через це розглянути спір по суті не є підставою для висновків про обмеження позивача у доступі до суду та правосуддя (пункт 63 постанови Верховного Суду від 12.09.2024 у справі № 947/22076/19).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У цій справі, що розглядається, Позивачка та її представник повторно не з`явилися на судове засідання без поважних причин, заяву про проведення судового засідання без їх участі не подали, нез`явлення Позивачки та її представника перешкоджає розгляду клопотань про долучення доказів та вирішення спору по суті.

Належних підтверджуючих доказів про неможливість Позивачки з`явитися в засідання суду не представлено. Суд не вбачав обставин, які б перешкоджали Позивачці з`явитись в судове засідання чи забезпечити явку свого представника та вжити заходів щодо участі у розгляді даної справи.

З огляду на викладене Суд, встановивши, що Позивачка та її представник, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися у судове засідання і не скористався своїм правом подати заяву про розгляд справи за їх відсутності, дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 квітня 2025 року у справі № 543/331/23, постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2025 року у справі № 179/557/24.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 5 частини першої статті 257, статтею 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації; Деснянська районна у місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про надання дозволу на зняття та реєстрацію місця проживання дитини без згоди батька залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО