Справа № 539/2265/25
Провадження № 2/539/1065/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025 м.Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області в складі головуючого судді Овчаренко О.Л., за участі секретаря Ковтун І.О., представника відповідача Долженчук Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Лубни в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» звернулось до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №1237-1938 від 11.07.2023 у розмірі 35000,00 грн. та судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 11.07.2023 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та ОСОБА_1 за допомогою Веб-сайту (credоs.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле, було укладено електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1237-1938. Позичальнику було надано одноразовий ідентифікатор А4829 для підписання вищезазначеного кредитного договору, підтвердження ознайомлення з Правилами та інших супутніх документів. Відповідно до умов кредитного договору кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: сума кредиту 7000,00 грн.; строк кредитування 300 днів; базовий період 15 днів; знижена % ставка 2,50 % в день; стандартна % ставка 3,00 % в день. Позивач (через партнера АТ КБ «ПРИВАТБАНК») видав відповідачу кредитні кошти на картковий рахунок вказаний відповідачем в особистому кабінеті, чим виконав свої зобов`язання за договором своєчасно та в повному обсязі. Відповідач порушив умови кредитного договору та не повернув в повному обсязі кредит кредитодавцю, а також не виконав всі інші свої грошові зобов`язання перед кредитодавцем за кредитним договором. Станом на 04.04.2025 загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором становить: 69475,00 грн., а саме: прострочена заборгованість за кредитом 7000,00 грн.; прострочена заборгованість за нарахованими процентами - 62475,00 грн. Кредитодавцем було прийнято рішення про можливість застосування до позичальника програми лояльності, а саме часткового списання заборгованості позичальнику за нарахованими процентами у загальній сумі 34475,00 грн. за умови погашення решти заборгованості. Враховуючи зазначене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 35000,00 грн., з яких: прострочена заборгованість за кредитом 7000,00 грн., прострочена заборгованість за нарахованими процентами 28000,00 грн.

16.05.2025 судом постановлено ухвалу про прийняття позову до розгляду, відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

16.06.2025 працівником канцелярії суду зареєстровано відзив на позовну заяву, поданий представником відповідача, в якому вона позовні вимоги визнала частково, просила стягнути з відповідача прострочену заборгованість за кредитом в сумі 7000 грн, відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості за нарахованими процентами у розмірі 28000 грн. Зазначила, що заборгованість по кредиту під час воєнного стану не росте, і це передбачає Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022, але обов`язок повернути борг завжди залишається. Відповідно до ч. 11) ст. 3 внесено зміни до законодавчих актів України (Розділу ІІ. Прикінцеві та перехідні положення) Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану" від 15 березня 2022 року за вих. № 2120-IX: 11) розділ IV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про споживче кредитування" Відомості Верховної Ради України, 2017р., №1, ст. 2 із наступними змінами) доповнити пунктом 6 зі значком 1 такого змісту: "6 зі значком 1. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разу допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання(невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056 зі значком 1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені частино другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) підлягають списанню кредитодавцем." Відповідно до ч. 2) ст. 3 внесено зміни до законодавчих актів України (Розділу ІІ. Прикінцеві та перехідні положення) Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану" від 15 березня 2022 року за вих. № 2120-IX: 2) розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., № 40-44, ст. 356) доповнити пунктами 18 і 19 такого змісту: "18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії". Відповідно до п.8.4. (Інформація про наслідки невиконання або неналежного виконання Кредитодавцем обов`язків за Договором) Договору про відкриття кредитної лінії № 1237-1938 від 11.07.2023 року Позичальник звільняється від обов`язку сплатити на користь Кредитодавця проценти від неповерненої суми Кредиту за кожен день прострочення в силу положень статті 625 Цивільного кодексу України, неустойку, штраф, пеню за прострочення виконання грошового зобов`язання за цим Договором, які виникли у зв`язку з порушенням Позичальником зобов`язань за цим Договором, які виникли у зв`язку з порушенням Позичальником зобов`язань за цим Договором під час дії карантину, введеного постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року №211 (із наступними змінами та доповненнями) та/або у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину. Крім того, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення Позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого Позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Згідно з п. 7.3. Розілу 7. (Інформація про наслідки невиконання або неналежного виконання Кредитодавцем обов`язків за Договором) Договору про відкриття кредитної лінії № 1237-1938 від 11.07.2023 року у випадку порушення Кредитодавцем умов цього Договору та вимог законодавства щодо етичної поведінки Кредитодавець несе відповідальність, передбачену чинним законодавством України на дату вчинення такого порушення. Кредитодавець (Позивач) вимагає від Позичальника (Відповідача) прострочену заборгованість за нарахованими процентами у розмірі 28 000 грн, що в трикратному розмірі більше за прострочену заборгованість за кредитом у розмірі - 7000 грн. Таку поведінку Кредитодавця неможливо назвати етичною. Отже, позовна заява підлягає задоволенню тільки в частині стягнення заборгованості за кредитом у розмірі 7000 грн., в стягненні заборгованості за нарахованими процентами у розмірі 28 000 грн. потрібно відмовити. Відповідач перебуває у шлюбі, виховує трьох малолітніх дітей, і немає фінансової можливості сплатити позивачу, прострочену заборгованість за нарахованими процентами у розмірі 28 000 грн, що в трикратному розмірі більше за прострочену заборгованість за кредитом у розмірі - 7000 грн. Відповідач офіційно працює, має стабільний дохід, розмір заробітної плати складає 8000 грн. Усудове засідання представник позивача не з`явився, у поданому суду клопотанні просив розглянути справу без його участі, зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, надала пояснення аналогічні викладеному у відзиві на позовну заяву. Згодом зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог в частині стягнення простроченої заборгованості за кредитом в сумі 7000 грн., а також процентів у розмірі 3500 грн., що складає половину від простроченої заборгованості за кредитом.

Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 11.07.2023 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та ОСОБА_1 за допомогою веб-сайту credоs.com.ua було укладено Договір про відкриття кредитної лінії №1237-1938 (далі Договір).

Відповідачу було надано одноразовий ідентифікатор А4829, для підписання кредитного договору №1237-1938 від 11.07.2023, підтвердження ознайомлення з Правилами та інших супутніх документів.

Відповідно до п. 2.1., п. 2.2. Договору кредитодавець відкриває для позичальника кредитну лінію на умовах, визначених цим договором. Кредитодавець відкрив кредитну лінію для позичальника шляхом надання позичальнику кредиту на умовах строковості, зворотності, платності для задоволення особистих потреб позичальника, а позичальник зобов`язується повернути кредит не пізніше останнього дня строку кредитування та сплатити нараховані кредитодавцем проценти за користування кредитом у порядку, передбаченому цим договором.

З п.2.3. Договору вбачається, що для мінімізації загальних втрат позичальника за кредитом кредитодавець рекомендує позичальнику здійснити повне погашення кредиту не пізніше останнього дня першого базового періоду строку кредитування згідно наступного розрахунку: дата видачі кредиту 11.07.2023; останній календарний день першого базового періоду 25.07.2023; сума кредиту 7000,00 грн.; нараховані проценти за користування кредитом 2625,00 грн.; разом до сплати 9625,00 грн.

Цей договір укладається сторонами у вигляді електронного договору у розумінні Закону України «Про електронну комерцію» (п. 3.1. Договору).

Згідно п. 4.1., п. 4.2. Договору загальний розмір кредиту (сума кредиту) становить 7000,00 гривень. Дата надання/видачі кредиту: 11.07.2023.

Положеннями п. 4.10. Договору передбачено, що нарахування процентів за користування кредитом здійснюється на залишок неповерненої суми кредиту за кожен день користування кредитом, починаючи з дня видачі кредиту до дати фактичного повернення всієї суми кредиту, за наступною ставкою: Стандартна процентна ставка становить 3,00% за кожен день користування кредитом (вказана процентна ставка застосовується протягом всього строку дії цього договору, за виключенням строку використання позичальником права користування кредитом за промо-ставкою та/або зниженою, та/або пільговою процентною ставкою).

Згідно п. 4.12. Договору строк кредитування, тобто, строк на який надається кредит позичальнику: 300 (триста) календарних днів з моменту перерахування кредиту позичальнику. Надання додаткових грошових коштів позичальнику у рахунок кредиту на підставі Додаткової угоди не змінює строк кредитування. Дата повернення (виплати) кредиту 05.05.2024. Строк дії договору є рівним строку кредитування. У будь-якому випадку договір діє до 24 (двадцять четвертої) години (включно) доби, наступної після дати повного та належного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором. Продовження строку кредитування або строку дії договору в односторонньому порядку кредитодавцем або позичальником не допускається. Подовження строку кредитування є можливим виключно за взаємною згодою сторін в процесі реструктуризації кредитних зобов`язань позичальника.

Реальна річна процентна ставка на дату укладення цього договору складає один мільйон двадцять чотири тисячі п`ятдесят цілих, нуль сотих відсотків (п. 4.13. Договору).

Згідно п. 4.14. Договору орієнтовна загальна вартість кредиту на дату укладення цього Договору (за весь строк кредитування) складає: 70000,00 грн. та включає в себе: суму кредиту та проценти за користування Кредитом.

Положеннями п. 6.8. Договору передбачено, що кредитодавець, у межах програми лояльності відповідно до Правил, має право на власний розсуд анулювати (простити) позичальнику його заборгованість перед кредитодавцем за цим договором повному обсязі або у певній частині, розмір якої визначається самостійно кредитодавцем. У разі анулювання (прощення) заборгованості кредитодавець повідомляє позичальника про такі свої дії шляхом надсилання повідомлення на вказану у цьому договорі електронну адресу або іншими шляхами комунікації, що передбачені цим договором. Кредитодавець також має право направити позичальнику повідомлення про анулювання (прощення) заборгованості позичальника засобами поштового зв`язку рекомендованою кореспонденцією.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту.

Згідно ст. 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.

Відповідно до ч. 6 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону.

Згідно ст.ст. 3, 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом, тобто даними в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» належним чином виконало свої зобов`язання за кредитним договором №1237-1938, надавши ОСОБА_1 кредитні кошти у розмірі 7000,00 грн., що підтверджується інформацією АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та довідкою ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» про перерахування суми кредиту №1237-1938 від 11.07.2023, ОСОБА_1 (дата - 11.07.2023, тип операції видача кредиту, платіжна система - LiqPay, платіж №, cart_mask НОМЕР_1 , сума платежу 7000,00 грн.).

Строк повернення грошових коштів за кредитним договором настав, але відповідач не виконує свої зобов`язання, грошові кошти не повертає, проценти за користування коштами не сплачує.

Щодо розміру заборгованості за кредитним договором, що підлягає стягненню та правових підстав стягнення заборгованості за цим договором слід вказати наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому.

Статтею 525 ЦК України передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.

З наданого розрахунку заборгованості за кредитним договором №1237-1938 від 11.07.2023 вбачається, що заборгованість відповідача станом на 04.04.2025 складає 69475,00 грн., з яких: основний борг 7000,00 грн.; залишок відсотків 62475,00 грн.

Кредитодавцем, на підставі п. 6.8. Договору, було прийнято рішення про можливість застосування до позичальника програми лояльності, а саме часткового списання заборгованості позичальнику за нарахованими процентами у загальній сумі 34475,00 грн. за умови погашення позичальником решти заборгованості у розмірі 35000,00 грн., з яких: прострочена заборгованість за кредитом 7000,00 грн., прострочена заборгованість за нарахованими процентами 28000,00 грн.

Доказів виконання умов договору та погашення заборгованості повністю або частково відповідачем до суду не надано.

Щодо заперечень представника відповідача в частині стягнення процентів в сумі 28000,00 грн. суд дійшов наступного висновку.

Згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався та триває по теперішній час. Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (надалі Закон № 2120-IX) доповнено, серед іншого, розділ Прикінцеві та перехідні положення ЦК України пунктом 18. Зокрема, вказаним пунктом визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Також, вказаним пунктом установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також, Законом № 2120-IX було доповнено розділ IV Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про споживче кредитування» пунктом 6-1, який було виключено на підставі Закону № 3498-IX від 22.11.2023.

Вказаним пунктом було визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 ЦК України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Також установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем.

При цьому позивачем не здійснювалося нарахування будь-яких штрафних санкції за порушення умов кредитного договору та не ставилося питання про стягнення неустойки (пені, штрафу) чи процентів за ст.625 ЦК України, а заявлено вимоги про стягнення заборгованості по тілу кредиту та нарахованими процентами у передбаченому договором розмірі. Тому у суду відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та пункту 6-1 розділу IV Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування». Щодо доводів представника відповідача в тій частині, що розмір заявлених до стягнення процентів за користування кредитом є втричі більшим за прострочену заборгованість за кредитом, суд зазначає наступне. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. З урахуванням того, що розмір процентів за користування кредитними коштами було визначено сторонами договору за їх спільною згодою, що відповідає принципу свободи договору, закріпленому у статті 627 Цивільного кодексу України, волевиявлення сторін на укладення та підписання договору було вільним, підстави вважати нарахування процентів у спірних правовідносинах неправомірним відсутні. Не може бути застосовано до спірних правовідносин і статтю 18 Закону України «Про захист прав споживачів», яка передбачає, що несправедливими є, зокрема, умови договору про встановлення вимоги щодо сплати споживачем непропорційно великої суми компенсації (понад п`ятдесят відсотків вартості продукції) у разі невиконання ним зобов`язань за договором, оскільки частина п`ята вказаної статті містить посилання на те, що положення договору, яке визнано несправедливим, включаючи ціну договору, може бути змінено або визнано недійсним. Тобто, вказана норма законодавства передбачає наявність окремої вимоги споживача про визнання недійсною умови договору з підстав її несправедливості. Однак відповідачем вимоги про визнання умов договору недійсними, зокрема, щодо встановлення розміру процентної ставки пред`явлено не було. За таких обставин відсутні підстави вважати, що нарахування кредитодавцем процентів за користування кредитом суперечить принципам справедливості, добросовісності та розумності. Крім того, суд зазначає, що проценти за користування кредитом нараховувалися відповідачу виключно в межах строку кредитування, який згідно із умовами кредитного договору становить 300 днів. Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити про таке. Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» від 22 листопада 2023 року, що набрав чинності 24 грудня 2023 року доповнено статтю 8 Закону України «Про споживче кредитування» пунктом 5, яким встановлено, що максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1%. Пунктом 17 Прикінцевих та Перехідних положень Закону «Про споживче кредитування» передбачено, що тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», установити, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати: протягом перших 120 днів - 2,5 %; протягом наступних 120 днів - 1,5 %. Отже, наведені норми, які регулюють питання споживчого кредитування, передбачають, що починаючи з 24 грудня 2023 року денна ставка має бути не більше 2,5%, з 23 квітня 2024 року не більше 1,5%, а з 21 серпня 2024 року не більше 1%. Незважаючи на те, що розмір і порядок нарахування процентів за користування кредитом визначаються сторонами, вони повинні узгоджуватися із нормами законодавства. Кредитний договір між сторонами укладено 11 липня 2023 року. Із наданого позивачем розрахунку заборгованості встановлено, що загальний розмір заборгованості за процентами становить 62475 грн. Проценти у період з 11 липня 2023 року по 25 липня 2023 року нараховані відповідачу за процентною ставкою 2,50 %, з 26 липня 2023 року по 05 травня 2024 року за процентною ставкою 3,00 %. Тобто, враховуючи Прикінцеві та Перехідні положення Закону «Про споживче кредитування» з 24 грудня 2023 році проценти за користування кредитом нараховувалися у розмірі більшому ніж встановлений законом, оскільки за період з 24 грудня 2023 року повинні були нараховуватися за ставкою 2,5 %, а з 23 квітня 2024 року - за ставкою 1,5%. Однак, враховуючи, що позивачем застосовано до позичальника Програму лояльності, яка полягає у частковому списанні заборгованості за нарахованими процентами у сумі 34475 грн., а станом на 23 грудня 2023 року нараховані відповідачу проценти становили 34335 грн., тому відсутні підстави для зменшення заявленої позивачем до стягнення суми заборгованості за процентами у розмірі 28000 грн. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією №68734 від 28.04.2025 про сплату судового збору в сумі 2422,40 грн.

Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 2422,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити. Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС»заборгованістьза кредитним договором №1237-1938 від 11.07.2023 у розмірі 35000,0 грн. (тридцять п`ять тисяч гривень), з яких: прострочена заборгованість за кредитом 7000,00 грн. (сім тисяч гривень); прострочена заборгованість за нарахованими процентами 28000,00 грн. (двадцять вісім тисяч гривень).

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» судові витрати в розмірі 2422,40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок).

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення в повному обсязі складено та підписано 06.11.2025.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», код ЄДРПОУ 38548598, місцезнаходження: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, офіс 407.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , не має зареєстрованого місця проживання, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О.Л. Овчаренко