Придніпровський районний суд м.Черкаси
Провадження № 2/711/4333/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2025 року суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Булгакова Ганна Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стропексперт» про встановлення факту трудових відносин, визнання трудового договору укладеним, стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати та зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в:

28.10.2025 ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Жалковського В.Ю., в електронні формі через електронний кабінет підсистеми «Електронний суд» звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом, в якому просив:

- звільнити його від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» як особу з інвалідністю III групи;

- встановити факт трудових відносин з ТОВ «Стропексперт» у період з 06.10.2021 по 16.10.2023;

- визнати трудовий договір укладеним на зазначений період із усіма правами та обов`язками, передбаченими чинним законодавством;

- стягнути з ТОВ «Стропексперт» заборгованість із заробітної плати за період з 06.10.2021 по 31.10.2023 у розмірі 414 000,00 грн.;

- стягнути з ТОВ «Стропексперт» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні;

- стягнути з ТОВ «Стропексперт» компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати;

- зобов`язати ТОВ «Стропексперт» нарахувати та сплатити всі обов`язкові податки і внески на суму стягнутої заробітної плати та надати докази сплати до суду.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено наступне.

За приписами частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статті 175, 177 ЦПК України.

Так, частиною 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Натомість, у порушення вищевказаних вимог, позовна заява не містить:

- відомостей про наявність/відсутність електронного кабінету у сторін;

- обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, зокрема, позивачем наведено лише орієнтовний розрахунок заборгованість із заробітної плати за період з 06.10.2021 по 31.10.2023, а розрахунку середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати взагалі не наведено;

- чіткого та зрозумілого змісту позовних вимог, а саме, позивачем не зазначено розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та розмір компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, який він просить стягнути з відповідача;

- дійсної ціни позову, яка у відповідності до частини 1 статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується;

- переліку документів та інших доказів (назви документу та його реквізитів), що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попереднього (орієнтованого) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження того, що позивачем не подано іншого позову до відповідача з таким самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

На підтвердження надсилання відповідачу копій поданих до суду документів позивачем долучено копію опису вкладення до поштового відправлення та накладної № 323 від 27.10.2025, з яких неможливо встановити, які саме додатки були надіслані відповідачу. Таким чином, позивачем не підтверджено достатніми доказами надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено шість самостійних позовних вимог три майнового характеру (стягнення заробітної плати; стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні; компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати) три немайнового характеру (встановлення факту трудових відносин; визнання укладеним трудового договору між сторонами; зобов`язання вчинити певні дії).

Позивачем судовий збір не сплачено, натомість заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» як особи з інвалідністю ІІІ групи.

Згідно з пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Позивачем не надано доказів на підтвердження вказаних статусів.

Навіть за наявності такого статусу, суд звертає увагу, що згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду (постанова від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17), вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статті 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Оскільки даний позов не стосується захисту прав позивача як учасника бойових дій, постраждалого учасника Революції Гідності чи Героя України, тому позивач не може бути звільненим від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Згідно з пенсійним посвідченням серії НОМЕР_1 від 21.06.2017, позивач ОСОБА_1 є особою з інвалідністю ІІІ групи.

Враховуючи, що Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору осіб з інвалідністю ІІІ групи, тому позивач також не може бути звільненим від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, позивач звільнений від сплати судового збору лише за вимогу про стягнення заробітної плати.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за п`ять позовних вимог: дві вимоги майнового характеру (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та три вимоги немайнового характеру (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу). Оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору надати суду, або зазначити інші підстави звільнення від сплати судового збору, визначені Законом України «Про судовий збір», якщо такі є.

Відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 2 статті 83 ЦПК України позивач зобов`язаний подати докази одночасно з поданням позовної заяви.

Позивач посилається на письмові пояснення колег/працівників ТОВ «Стропексперт» як на доказ факту трудових відносин, але ці докази не долучено до позовної заяви і не заявлено клопотання про виклик свідків.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє заявника та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

В разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 185 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стропексперт» про встановлення факту трудових відносин, визнання трудового договору укладеним, стягнення невиплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення вказаних недоліків у зазначений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г. В. Булгакова