УХВАЛА

30 жовтня 2025року

м. Київ

справа № 650/1644/24

провадження № 61-13067ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Пархоменка П. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Черпурновим Віталієм Івановичем, на рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 04 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури, про стягнення моральної шкоди, завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

В 2025 році ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури, в якому просив стягнути завдану моральну шкоду у розмірі 700 000,00 грн.

Рішенням Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 04 липня 2025 року позовні вимоги задоволено частково. Стягнено з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 компенсацію моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури у розмірі 534 400,08 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 04 липня 2025 року в частині стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 компенсації моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури змінено, зменшити розмір стягнення із 534 400,08 грн до 486 133, 33 грн. Це ж рішення в частині відмови у стягненні витрат ОСОБА_1 на правничу допомогу в суді першої інстанції скасовано, ухвалено нове про часткове задоволення зазначених вимог. Стягнуто із Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в суді першої інстанції в розмірі 7 000 грн. В решті рішення суду залишено без змін.

21 жовтня 2025 року через підсистему «Електронний Суд» ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить змінити рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 04 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури задовольнити в повному обсязі.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Конституційний Суд України 22 листопада 2023 року ухвалив Рішення у справі

№ 10-р(ІІ)/2023 щодо відповідності Конституції України (конституційності) пунктів 1, 5 частини шостої статті 19, пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, зокрема, визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2частини третьої статті 389 ЦПК України. У пунктах 7.6. - 7.8. Рішення вказано, що Європейський суд із прав людини послідовно обстоює позицію, що для розуміння змісту обмежень права на доступ до суду, гарантованого статтею 6 Конвенції, є потреба у врахуванні ролі касаційних судів та визнанні того, що умови прийнятності касаційної скарги щодо питань права можуть бути суворіші, ніж для звичайної скарги; застосування визначеного у національному праві критерію ratione valoris для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою з огляду на саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості. Верховний Суд як суд касаційної інстанції у цивільних справах із перегляду в касаційному порядку судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, має виконувати повноваження щодо усунення порушень норм матеріального та/або процесуального права, виправлення судових помилок і недоліків, а не нового розгляду справи та нівелювання ролі судів першої та апеляційної інстанцій у чиненні правосуддя та розв`язанні цивільних спорів. Тому внормування процесуальних відносин у спосіб визначення в Кодексі підстав для касаційного перегляду судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, можливе як виняток і лише у разі, коли це обумовлено потребами, що є значущими для дієвості та ефективності правосуддя, зокрема потребою розв`язання Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України складного юридичного питання, яке має фундаментальне значення для формування судами єдиної правозастосовної практики.

Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).

У цій справі ціна позову становить 700 000,00 грн, яка не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн * 250 = 757 000,00 грн), а тому судові рішення у справі не підлягають касаційному оскарженню.

Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 04 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року у справі № 650/1644/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Є. В. Краснощоков

Д. А. Гудима

П. І. Пархоменко