Провадження № 2/202/204/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Мариніна О.В.

за участі секретаря судового засідання Пєшкічевої А.Ю.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Гур`євої М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 234/17441/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Літвиненко Олексія Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ» та ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, визнання протоколу електронних торгів, акту про проведені електронні торги, свідоцтва про право власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання недійсними електронних торгів, визнання протоколу електронних торгів, акту про проведені електронні торги, свідоцтва про право власності, обґрунтувавши свої вимоги тим, що в рамках виконавчого провадження № 61897698 від 23.04.2020 року на виконання заочних рішень Краматорського міського суду від 31.10.2019 року та 31.01.2020 року про стягнення з неї грошових коштів в сумі 160000,00 грн., звернув стягнення на об?єкт нерухомого майна, виставивши його на електронні торги, що було здійснено з численними порушеннями. Так, приватний виконавець Літвиненко О.В. позбавив її права знайомитись з матеріалами виконавчого провадження. Під час спілкування з приватним виконавцем Літвиненко О.В., вона повідомила про одержання заробітної плати та пенсії, з яких може здійснюватися погашення боргу згідно та повідомила про проживання разом зі свої неповнолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у спірній квартирі та що іншого житла не має. Не зважаючи на це, в порушення Закону України «Про виконавче провадження» приватний виконавець Літвиненко О.В. наклав арешти на рахунки, позбавивши її можливості здійснювати погашення боргу, не повідомив про оцінку квартири, а згодом виставив її на електроні торги, звернувши стягнення на об`єкт нерухомого майна, в якому фактично мешкає боржник, що здійснюється в останню чергу, чим порушив її права, позбавивши житла, у зв`язку з чим просить визнати недійсними електронні торги, протокол електронних торгів, акт про проведені електронні торги, свідоцтва про право власності.

Скориставшись своїм правом відповідачі подали відзиви на позовну заяву:

Приватний виконавець Літвиненко О. В. заперечив проти задоволення позову. Повідомив суд, що ним відносно ОСОБА_1 було відкрито наступні виконавчі провадження:

- ВП № 63864975 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/15768/19 від 24.01.2020 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КЕ «Приватбанк» грошових коштів в сумі 76938,94 грн. (відкрито 09.12.2020 р. завершено 20.08.2021 р.),

- ВП № 61897266 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/4408/19 від 10.12.2019 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 грошових коштів в сумі 61152,60 грн. (відкрито 22.04.2020 р. завершено 09.08.2021 р.),

- ВП № 61897698 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/18592/19 від 31.03.2020 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 грошових коштів в сумі 101385,00 грн. (відкрито 22.04.2020 р. завершено 22.08.2021 р.)

Дані виконавчі провадження були об`єднані у зведене виконавче провадження № 61912449. При проведені виконавчих дій було встановлено, що боржнику належить нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки №21720 про склад сім?ї від 22.05.2020 р. в даній квартирі була зареєстрована одна особа ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25.08.2020 р. було складено Постанову про опис та арешт майна божника, а саме квартири та 06.10.2020 р. на адресу ОСОБА_1 було направлено Повідомлення про результати вартості майна боржника.

08.12.2020 р. відбулись електронні торги з реалізації квартири, переможцем яких стала ОСОБА_2 .

10.12.2020 р. ОСОБА_6 сплатила, визначену протоколом електронних торгів, суму грошових коштів. Дана сума була розподілена між стягувачами, відповідно до ст. 45 Закону України «Про виконавче провадження».

Після цього у боржника перед стягувачами залишилась заборгованість, у зв?язку з чим було прийнято Постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендию та інші доходи боржника, а саме:

ВП № 63864975 у сумі 133660,44 грн. боргу та 1336,04 грн. основної винагороди

приватного виконавця;

ВП № 61897266 у сумі 10061,15 грн. боргу та 1061,92 грн. основної винагороди

приватного виконавця;

ВП № 61897698 у сумі 17605,50 грн. боргу та 1760,55 грн. основної винагороди приватного виконавця.

Дані постанови були направлені за місцем роботи боржника, а саме ПрАТ «НКМЗ». Із заробітної плати боржника декілька місяців утримувалось 20% від заробітної плати.

02.08.2021 р. боржником на рахунок приватного виконавця, який призначений для обліку та перерахування депозитних сум було перераховано суму заборгованості в повному обсязі.

03.08.2021 р. всі вищезгадані виконавчі провадження були закінчені, у зв`язку з виконанням.

Щодо позбавлення права боржника знайомитись з матеріалами виконавчого провадження, зазначив, що в матеріалах виконавчого провадження міститься заява боржника про ознайомлення з виконавчими провадженнями з відміткою, яка вказує на те, що боржник ознайомився з матеріалами виконавчих проваджень 07.09.2021 р.

Щодо передачі на реалізацію квартиру, яка є житлом боржника, зазначив, що діяв чітко у відповідності до норм Закону України «Про виконавче провадження».

Твердження позивачки, про те, що її не повідомлено про проведення оцінки майна, чим позбавлено права оскаржити дану оцінку не відповідає дійсності, оскільки всі постанови своєчасно направлялись на адресу боржника, зокрема повідомлення про результати визначення вартості майна боржника було направлено боржнику на дві відомі адреси що підтверджується списком згрупованих поштових відправлень.

ДП "СЕТАМ" у своєму відзиві, вважає вимоги необґрунтованими, оскільки воно є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, супроводження програмного забезпечення, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Згідно відомостей, що містяться на офіційному веб-сайті ДІ "СЕТАМ" за посиланням https://setam.net.ua/auction/453757 в межах зведеного виконавчого провадження № 61912449 у центральній базі даних системи електронних торгів 18.11.2020 року було розміщено лот N? 453952 з продажу арештованого нерухомого майна, а саме: двокімнатна квартира, загальною площею 42,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 . 08.12.2020 року дані торги пройшли, про що було складено протоко проведення електронних торгів № 515677 від 08.12.2020 року, згідно якого переможцем торгів стала ОСОБА_2 (Учасник 4) найвищою ціновою пропозицією.

Згідно пункту 11 розділу ІІ Порядку зазначено, що інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ цього Порядку, тобто документів підготовленими державною виконавчою службою або приватним виконавцем.

Зазначив, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Торги відбулися у відповідності до вимог положень Порядку реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів, у зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

У своєму відзиві відповідачка ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечувала повністю, важчаючи вимоги ОСОБА_1 незаконними і необґрунтованими, оскільки вона на законних підставах є власником двокімнатної кватири, розташованої за адресою АДРЕСА_2 . Вважає, що вона є добросовісним набувачем, а відповідно до вимог ч.2 ст.388 Цивільного кодексу України майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Крім того, твердження позивачка про те, що на момент звернення стягнення на спірну квартиру, вона нібито мешкала в квартирі разом зі своїм неповнолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є неправдивими, оскільки, відповідно до довідки №21720 про склад сім`ї від 22.05.2020 року в спірній квартирі була зареєстрована лише одна особа ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка э матір`ю позивачки.

Зазначила, що твердження позивачки, що її нібито було позбавлено права знайомитись з матеріалами виконавчих проваджень, відкритих відносно неї відповідачем приватним виконавцем Літвиненко О.В. спростовуються її ж заявою про ознайомлення з виконавчими провадженнями із відміткою про ознайомлення з матеріалами виконавчих проваджень 07.09.2021 року.

Зазначені торги були проведені державним підприємством «СЕТАМ» відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року ( у редакції, чинній на момент передачі спірного майна на реалізацію). Позивач просить визнати недійсними результати зазначених вище торгів, посилаючись на те, що він не отримував постанову про опис та арешт майна та звіт про оцінку майна і що нібито реальна вартість квартири була свідомо суттєво занижена. Однак, описані у позовній заяві можливі порушення виконавцем не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і мають самостійний спосіб оскарження. Звіт про оцінку квартири до теперішнього часу не оскаржений у встановленому порядку, у зв`язку з чим, посилання в позовній заяві про те, що звіт є помилковим, а квартира має значно більшу ціну є необґрунтованим.

Позивачка подала відповідь на відзив відповідача ОСОБА_2 , де зазначила, що приватним виконавцем було накладено арешт на усі банківські рахунки, у зв`язку з вона та її родина не мали засобів для існування, а їй довелося шукати ще одну(неофіційну працю),щоб мати гроші на харчування.

На момент початку проведення електронних торгів, про що її не повідомили, на її банківських рахунках була сума вже майже достатня для погашення боргу. Квартиру було продано більш ніж на 100 тис. грн дешевше попередньої оцінки ринкової вартості, а в період проведення електронних торгів з продажу квартири до самої їх реалізації 11.12.2020 вона фактично проживала у спірний квартирі разом зі своїм неповнолітнім сином ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 з березня 2013 року. Відсутність реєстрації була зумовлена незгодою батька дитини на зміну її реєстрації. При продажі квартири не було опису меблів, техніки та інших коштовних речей, продаж яких теж міг би компенсувати погашення боргу. Зазначила, що на той час мала у власності 1/3 частку в іншій 3 кімнатній квартирі, але для проживання в її частці (15 м.кв.) для 3 осіб було замало житлового простору.

Позивачка у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та зазначила, що не знала про те, що її квартира виставлена на торги, потім пропонувала викупити цю квартиру, але заявлена сума викупу була завеликою для неї. Знала, що має борги та що виконавче провадження відкрито, однак про те, що квартира буде виставлена на торги та проведення оцінки, її не повідомили. Рахунки були арештовані виконавцем. Зазначила, що після закінчення війни вона та її діти планують проживати в Краматорську. Так вийшло, що у шахраїв зайняли гроші, також були борги у Приватбанку. Просила суд повернути житло, має пропозицію компенсувати грошима понесені відповідачкою витрати на придбання даної квартири.

Представник відповідача заперечила проти задоволення позову, зазначивши, що ОСОБА_8 є добросовісним набувачем. Підкреслила, що ані позивачка, ані її діти не були прописані у даній квартирі, там була прописана лише мати позивачки, просила суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відносно позивача ОСОБА_1 було відкрито наступні виконавчі провадження:

- ВП № 63864975 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/15768/19 від 24.01.2020 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КЕ «Приватбанк» грошових коштів в сумі 76938,94 грн. (відкрито 09.12.2020 р. завершено 20.08.2021 р.),

- ВП № 61897266 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/4408/19 від 10.12.2019 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 грошових коштів в сумі 61152,60 грн. (відкрито 22.04.2020 р. завершено 09.08.2021 р.),

- ВП № 61897698 на підставі виконавчого листа, виданого Краматорським міським судом по справі N? 234/18592/19 від 31.03.2020 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 грошових коштів в сумі 101385,00 грн. (відкрито 22.04.2020 р. завершено 22.08.2021 р.)

Дані виконавчі провадження були об`єднані у зведене виконавче провадження № 61912449.

При проведені виконавчих дій було встановлено, що боржнику належить нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки №21720 про склад сім?ї від 22.05.2020 р. в даній квартирі була зареєстрована одна особа ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25.08.2020 р. було складено Постанову про опис та арешт майна божника, а саме квартири та 06.10.2020 р. на адресу ОСОБА_1 було направлено Повідомлення про результати вартості майна боржника.

В межах зведеного виконавчого провадження № 61912449 у центральній базі даних системи електронних торгів 18.11.2020 року було розміщено лот № 453952 з продажу арештованого нерухомого майна, а саме: двокімнатна квартира, загальною площею 42,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 .

08.12.2020 року дані торги пройшли, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 515677 від 08.12.2020 року, згідно якого переможцем торгів стала ОСОБА_2 (Учасник 4) з найвищою ціновою пропозицією.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24 вересня 2020 року справа № 372/3161/18.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016року (який набрав чинності з 05 жовтня 2016 року) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року по справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачкою ОСОБА_1 під час розгляду справи не доведено, зокрема не надано належних і допустимих доказів, що зазначені нею порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

Так, підставами для визнання торгів недійсними, позивачка вважала порушення її права на ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження, наявність заробітної плати та пенсії, з яких могло здійснюватися погашення боргу та проживання разом зі своїм неповнолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у спірній квартирі, що здійснюється в останню чергу, відсутність іншого житла.

В той же час, зазначені позивачкою обставини спростовуються встановленими в ході розгляду справи обставинами, зокрема як вбачається із копій матеріалів виконавчого провадження позивачка звернулась до виконавця із заявою про ознайомлення з виконавчими провадженнями та на ній наявна відмітка про ознайомлення з матеріалами виконавчих проваджень 07.09.2021 року.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 2 розмірів мінімальної заробітної плати, звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов?язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника.

В той же час, сума заборгованості ОСОБА_1 у зведеному виконавчому провадженні № 61912449 складала 239 476,54 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) звернення стягнення на об?єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх кошів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про виконавче провадження» ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п?яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Відповідно до довідки №21720 про склад сім?ї від 22.05.2020 р. спірній квартирі була зареєстрована одна особа - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Враховуючи викладене, приватний виконавець діяв відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження» ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

Окрім того, як встановлено в ході розгляду справи позивачка (боржник) на той час мала у приватній власності 1/3 частку в іншій трикімнатній квартирі.

У Постанові від 14.03.2018 року у справі №910/1454/17 Верховний Суд наголошує, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: - чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало;- чи вплинули ці порушення на результат торгів;- чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, суд дійшов до переконання, що позивачем не доведено та судом не встановлено порушень вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів, які б могли вплинули на їх результати, а також відсутність порушення прав і законних інтересів позивачки.

При цьому суд зазначає, що у судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердила, що достеменно знала про наявність в неї боргів, у зв`язку з чим мала вживати заходів для їх погашення, щоб уникнути негативних наслідків для себе, таких як стягнення додаткових пені, штрафів, звернення кредитора до суду та примусове звернення до виконання рішень суду.

Незгода позивачки з проведеною оцінкою квартири та її реалізацією на електронних торгах, без доведення нею порушення процедури проведення електронних торгів, самі по собі не є підставою для визнання їх недійсними.

Між тим, не зважаючи на тривалість даного судового провадження, що пов`язано із запровадженням воєнного стану та передачею справи з одного суду до іншого ( в межах різних областей), позивачем так і не було вчинено активних дій з оскарження дій приватного виконавця, зокрема оцінки квартири.

Зважаючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за позивачем.

Керуючись ст. ст. 259, 263, 264, 265, 268, 273, 280, 354, 430 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Літвиненко Олексія Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, визнання протоколу електронних торгів, акта про проведені електронні торги, свідоцтва про право власності відмовити повністю.

Судові витрати зі сплати судового збору залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 05 листопада 2025 року.

Суддя О. В. Маринін