Справа №752/3301/24
Провадження №2-ві/752/36/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву адвоката Почерняк І.С., яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Мазура Юрія Юрійовича у справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Національний природний парк «Голосіївський», про визнання незаконною та скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення речових прав на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

30.10.2025 до суду надійшла заява адвоката Почерняк І.С., яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Мазура Юрія Юрійовича від розгляду вищезазначеної справи.

Відвід вмотивований тим, що наявні обставини, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Мазура Ю.Ю., оскільки 29.10.2025 відповідачу стало відомо, що при розгляді аналогічних спорів суддя Мазур Ю.Ю. до заслуховування будь - яких пояснень у справі, вивчення та дослідження матеріалів справи, надання їм оцінки, допускав висловлювання про те, що відповідачі за аналогічними спорами «не мають шансів проти НПП «Голосіївський».

Крім цього, мало місце поза процесуального спілкування судді із представниками прокуратури та позивача, оскільки такі представники постійно знаходилися у кабінеті судді та вели з ним спілкування щодо справ без фіксації судового процесу та участі представників відповідачів.

Висловлювання судді про очікуваний результат справи до її завершення є підставою для відводу судді, оскільки воно підтверджує його упереджене ставлення до відповідача та створює враження про те, що судочинство у такій справі не буде здійснене, а засади змагальності та рівності сторін не будуть дотримані, оскільки для зазначеного судді рішення по справі вже прийнято.

Ознайомившись зі змістом заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Голосіївського районного суду Мазура Ю.Ю., вважаю, що слід відмовити у її задоволенні з огляду на таке.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ст. 40 ч. 2, 3 ЦПК України).

За приписами ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Враховуючи вищезазначені положення цивільного процесуального законодавства та характер питання, що підлягає вирішенню, приходжу до висновку про розгляд заяви про відвід судді в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Частиною 1 ст. 36 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Оцінюючи доводи представника відповідачки, якими вона обґрунтувала відвід головуючому судді Мазуру Ю.Ю., зокрема те, що останній під час розгляду інших справ з аналогічним предметом спору, нібито, допускав висловлювання про те, що відповідачі «не мають шансів проти НПП «Голосіївський» та наявність поза процесуального спілкування судді із представниками прокуратури та позивача по іншим справам без фіксації судового процесу та участі представників відповідачів, відзначає таке.

Відвід судді у кожній конкретній справі має бути вмотивованим, оскільки необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням прав інших учасників.

Суд відзначає, що доводи представника відповідача, якими вона обґрунтувала необхідність відводу, містять посилання на висловлювання судді в інших справах при розгляді аналогічних спорів. До заяви про відвід не додано жодних доказів того, що при розгляді саме цієї справи, де стороною є ОСОБА_1, головуючий суддя допустив висловлювання про негативні перспективи для відповідачки за результатами розгляду позову, що можна було б трактувати як заздалегідь сформований прояв упередженості у справі, які перебувають в його провадженні.

Оціночні судження ОСОБА_1 щодо дій чи бездіяльності судді та/або незгода з рішеннями чи діями судді в межах іншої цивільної справи №752/5438/25, де ОСОБА_1 не є учасником по справі, не можуть бути беззаперечною підставою для відводу судді Мазура Ю.Ю. під час розгляду цієї справи.

Доводи адвоката про те, що суддя Мазур Ю.Ю. мав поза процесуальне спілкування з прокурором та позивачем, оскільки такі представники постійно знаходилися у кабінеті судді та вели з ним спілкування щодо справ без фіксації судового процесу суд вважає незмістовними, оскільки заява не містить відомостей з якими конкретно особами та коли, за твердженням відповідачки відбувалось таке спілкування. Зазначене позбавляє суд можливості викликати цих осіб та в судовому засіданні перевірити обґрунтованість доводів заявниці та з`ясувати, чи стосувалось таке спілкування справи, де остання є відповідачем.

Також заявником взагалі не зазначено, в чому саме полягало це спілкування та чи стосувалося воно остаточного рішення у даній справі.

Доводи заявника, що висловлювання судді про очікуваний результат справи до її завершення є підставою для відводу судді, оскільки воно підтверджує його упереджене ставлення до відповідача судом сприймається критично, оскільки припущення відповідача про можливе ухвалення остаточного рішення у даній справі не на її користь не можуть бути підставою для відводу головуючого.

Слід відзначити, що чинний ЦПК України визначає, що саме головуючий суддя відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій. Процесуальний закон не містить прямої заборони здійснювати розгляд справи по суті одразу після завершення підготовчого провадження. Вчинення таких дій може бути доцільним з огляду на процесуальну економію часу, уникнення тривалого розгляду справи тощо, а їх необхідність визначається саме суддею, який розглядає справу.

Суд звертає увагу, що незгода учасника справи з процесуальними рішеннями чи діями судді не може бути підставою для відводу судді. В такому випадку, сторона, яка не погоджується з процесуальними рішеннями чи діями судді, не позбавлена права оскаржити їх окремо від рішення суду чи разом з рішенням суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку та строки, визначені ЦПК України або звернення до інших уповноважених органів.

При цьому слід зазначити, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до положень Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалені резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23 об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема якщо у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Суд вважає, що представник відповідача не довела, що суддя Мазур Ю.Ю. дійсно виявляв упередженість або безсторонність у даній справі. Доказів особистої безсторонності головуючого судді у цій справі також не надано. Наявність сформованої судової практики у справах за аналогічними правовідношеннями, які вже розглядалась Голосіївським районним судом міста Києва чи то іншим районним чи апеляційним судом, в жодному разі не свідчить про упередженість головуючого судді саме у цій справі.

Суд враховує позицію відповідача у цій справі та її власне сприйняття обставин, пов`язаних із розглядом цієї справи, де зачіпаються її права як власника нерухомого майна, до якого заявлено вимоги про припинення її володіння цим об`єктом нерухомого майна та його знесення, вважає її важливою, проте без належного підтвердження такої позиції вона не є не вирішальною.

Жодних обставин, які б в розумінні ст. 36 ЦПК України, дійсно могли бути підставою для відводу, заява про відвід судді не містить.

Враховуючи викладене та те, що доводи заяви про відвід судді є безпідставними та необґрунтованими, у задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката Почерняк І.С., яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді Голосіївського районного суду міста Києва Мазура Юрія Юрійовича у справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Національний природний парк «Голосіївський» про визнання незаконною та скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення речових прав на земельну ділянку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено 06.11.2025.

Суддя Ж. І. Кордюкова