справа № 179/729/23
провадження № 2-во/179/29/25
У Х В А Л А

06 листопада 2025 року суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Т.А. розглянувши заяву адвоката Потапова Костянтина Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку розподілу спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації вартості спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

29 жовтня 2025 року до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява адвоката Потапова Костянтина Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку розподілу спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації вартості спільного майна подружжя.

Адвокат Потапов К.О. в заяві посилається на те, що ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року у справі №179/729/23 суд виснував, що «відсутні підстави для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасування заочного рішення, оскільки відповідач неодноразово належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи на поштову адресу відповідача, однак не з`являвся у судове засідання та не повідомляв про поважність причин неявки. Копію заочного рішення від 24 січня 2024 року, відповідачем отримано 01 березня 2024 року».

Таким чином зміст ухвали Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року у справі свідчить про №179/729/23 відсутність підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, внаслідок чого така заява, з урахуванням наведених висновків Верховного Суду та положень процесуального законодавства, має бути залишена без розгляду.

В той же час, судом у резолютивній частині ухвали від 09 жовтня 2025 року у справі №179/729/23 допущено описку, а саме помилково зазначено «заяву відповідача … про перегляд заочного рішення … залишити без задоволення». Аналогічна описка допущена також у мотивувальній частині ухвали.

Наведена описка істотно впливає на подальший процесуальний рух справи, оскільки відповідач здійснює звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою, спираючись на ухвалу Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року у справі №179/729/23 як момент відліку строку апеляційного оскарження, що не відповідає змісту даної ухвали, якою фактично заяву відповідача залишено без розгляду із наведенням відповідних висновків у мотивувальній частині.

В даних умовах, без виправлення описки судом, для позивача, який спирається на ухвалу суду про залишення заяви про перегляд заочного рішення «без задоволення», створюються не встановлені процесуально переваги та привілеї оскаржити в апеляційному порядку заочне судове рішення в умовах тривалого, більш ніж річного, пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представником позивача до суду надано заяву в якій він прохав розглянути справу без його участі.

Вивчивши матеріали справи, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні заяви за наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

В п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Звертаючись до суду із заявою про виправлення описки, адвокат Потапов К.О. просив виправити описку, допущену в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року у справі № 179/729/25, провадження 2-п/179/3/25, зазначивши в тексті мотивувальної та резолютивної частин ухвали замість помилкового «без задоволення» правильне «без розгляду».

Разом з тим, з заяви адвоката Потапова К.О. про виправлення описки вбачається, що він прохає змінити зміст судового рішення, що не допускається.

Таким чином, відсутні правові підстави для виправлення описки в мотивувальній та резолютивній частині ухвали суду, у зв`язку з чим заява адвоката Потапова К.О. про виправлення описки не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 260, 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката Потапова Костянтина Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 09 жовтня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку розподілу спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації вартості спільного майна подружжя відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А.Ковальчук