УХВАЛА

03 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 369/2600/23

провадження № 61-5383св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Очеретний Юрій Валентинович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 квітня 2025 року у складі колегії суддів: Стрижеуса А. М., Поливач Л. Д., Шкоріної О. І.,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 липня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції представник особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 , адвокат Очеретний Ю. В. подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване судове рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позову ОСОБА_1 в повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 вересня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справ ОСОБА_2 , поданою адвокатом Очеретним Ю. В., на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння.

15 жовтня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду від Головного управління розвідки Міністерства оборони України надійшло клопотання про закриття апеляційного провадження, оскільки ОСОБА_2 не є безпосереднім учасником спірних правовідносин в силу реєстрації права власності на спірне майно, - квартири, за ОСОБА_1 . Таким чином оскаржуваним судовим рішенням не було вирішено питання про права, інтереси чи обов`язки заявниці.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2024 року справу призначено до судового розгляду з викликом учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 квітня 2025 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 , поданоюадвокатом Очеретним Ю. В., на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння закрито.

24 квітня 2025 року ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник - адвокат Очеретний Ю. В., через засоби поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 квітня 2025 року, у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 02 травня 2025 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

22 травня 2025 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування наказу та витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Очеретний Юрій Валентинович, на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 квітня 2025 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов