КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2025 року

справа № 372/732/24

провадження № 22-ц/824/2801/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.

при секретарі: Яхно П.А.

учасники справи:

позивач- ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року, постановлену під головуванням судді Сташків Т.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання у твердій грошовій сумі та за зустрічним позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання надати повну та достовірну інформацію про майнове становище у країні перебування та визнання відсутнім права на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває цивільна справ за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , у якому позивач просить стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання у розмірі 393,69 Євро за офіційним курсом Національного банку України на день стягнення, починаючи з дати подання позову до закінчення навчання, але не триваліше ніж до досягнення нею двадцяти трьох років.

11.04.2024 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Якименком М.М., подану зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання надати повну та достовірну інформацію про майнове становище у країні перебування та визнання відсутнім права на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року у прийнятті зустрічного позову відмовлено.

В поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вимоги обґрунтовані тим, що коло учасників за первісним і зустрічним позовом однакове і включає лише ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Предмет доказування не зміниться, оскільки майновий стан ОСОБА_1 підлягав встановленню як за первісним позовом, так і за зустрічним. Прийняття зустрічного позову об`єктивно не могло призвести до більшого затягування розгляду справи, з огляду на те, що справа розглядається за правилами загального позовного провадження і в межах справи витребувані докази, що зумовило зупинення провадження у справі. У даній справі первісні та зустрічні позовні вимоги випливають з однакових за своєю правовою природою правовідносин, щодо наявності або відсутності у ОСОБА_2 обов`язку утримувати повнолітню дочку ОСОБА_1 , яка продовжує навчання, а у неї - наявності або відсутності права на таке утримання, та пов`язані один з одним і вони є взаємопов`язаними об`єднання вищевказаних позовів одне провадження та спільний розгляд є допустимим, оскільки, вимоги заявлені між тими самими сторонами і з однакових фактичних підстав та обставин, які підлягають доказуванню. Вказане свідчить про те, що вимоги за первісним позовом та за зустрічним позовом виникають з одних правовідносин, а задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну відмову у задоволенні первісного позову.

В судовому засіданні представник позивача проти апеляційної скарги заперечував, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Відмовляючи в прийнятті зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що заявлені вимоги у зустрічному позові істотно розширює предмет доказування.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина друга статті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина третя статті 194 ЦПК України).

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі № 522/9011/19 зазначено, що "згідно з частиною другою статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним. При цьому вищевказаною нормою процесуального закону визначено дві альтернативні ознаки зустрічного позову: або взаємопов`язаність первісного та зустрічного позовів, що зумовлює їх спільний розгляд, зокрема, коли обидва позови виникають з одних правовідносин; або їх взаємовиключність, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічний позов, який прийнятий судом для спільного провадження з первісним позовом, повинен знайти вирішення у виді загального рішення, яке має містити відповідь на обидві заявлені вимоги (як позивача, так і відповідача)".

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_2 просить:

-зобов`язати ОСОБА_1 надати повну та достовірну інформацію про майнове становище у країні її перебування - Республіка Австрія;

-визнати відсутнім у ОСОБА_1 права на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання.

Суд першої інстанції встановив, що недоцільно розглядати зустрічний позов з первісним, оскільки спільний розгляд зазначених позовів може ускладнити вирішення справи.

Колегія суддів погоджується з зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки спір про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання у твердій грошовій сумі і спір про зобов`язання надати повну та достовірну інформацію про майнове становище у країні перебування та визнання відсутнім права на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання відрізняються предметом доказування, під час розгляду зазначених вище вимог необхідно встановлювати різні фактичні обставини.

Також, колегія суддів зауважує, що недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

З огляду на забезпечення найкращих інтересів дитини, а також ту обставину, що відмова у прийнятті зустрічного позову не є перешкодою відповідачу у доступу до суду, доводи апеляційної скарги є необґрунтованими.

Згідно з вимогами статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 268, 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 03 вересня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 31 жовтня 2025 року.

Суддя-доповідач

Судді