Справа № 361/7016/25
Провадження № 2/361/2523/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючої судді - Писанець Н.В.,

при секретарі Михальовій М.В.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Броварського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення запису про батька дитини з актового запису про народження,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення запису про батька дитини з актового запису про народження.

В судовому засіданні представник позивача просила розглянути клопотання про призначення судово-медичної (генетичної) експертизи, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (адреса: 03038, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4 ).

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши вимоги клопотання, вважає за можливе його задовольнити та призначити у цій справі судово-медичну (генетичну) експертизу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Згідно з п.8 ч.1 ст.197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Як вбачається із змісту ст.76 ЦПК України висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 2 та ч. 3 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмету доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасників справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до вимог ч.7 ст.102 ЦПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений про кримінальну відповідальність, за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом-також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно вимог ч. 5 ст.1 06 ЦПК України у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до вимог ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

П.9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.06.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації №3451/05,§ 34,від 07 травня 2009 року).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Враховуючи, що предметом доказування у справі є наявність кровного споріднення між позивачем та малолітньою дитиною, для з`ясування обставин у справі необхідні спеціальні знання в області генетики, а тому у справі необхідно призначити судово-імунологічну експертизу.

При призначенні експертизи, відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України, суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 103-109,252,353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача задовольнити.

Призначити у цивільній справі №361/7016/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення запису про батька дитини з актового запису про народження, судово-медичної (генетичної) експертизи, проведення якої доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (адреса: 03038, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4 ).

На розгляд та вирішення експерта поставити запитання:

-Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

Надати експертам дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів експертизи при її проведенні.

Зобов`язати сторін з`явитись у визначений експертами день та час для відібрання біологічних зразків і проведення експертизи.

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України.

Витрати по проведенню зазначеної експертизи покласти на позивача ОСОБА_5 .

Провадження у даній цивільній справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.В.Писанець