Справа № 215/3148/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2025 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Науменко Я.О., за участю секретаря Дядькіна І.О.,

розглянувши в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в м. Кривому Розі в спрощеному позовному провадженні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ТОВ «Бізнес Позика» через систему «Електронний суд» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги мотивовані тим, що 27.03.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» та ОСОБА_1 укладено Договір № 431737-КС-003 про надання кредиту шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 Законом України «Про електронну комерцію». Відповідно до п. 2.1. Договору кредиту, ТОВ «Бізнес Позика» надає позичальнику грошові кошти у розмірі 11 000,00 грн. на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути грошові кошти та сплатити проценти за користування кредитом у порядку та на умовах, визначених договором кредиту та Правилами про надання грошових коштів у кредит. Але відповідач свої зобов`язання за договором № 431737-КС-003 від 27.03.2024 про надання кредиту належним чином не виконав.

У зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору станом на 31.03.2024 утворилась заборгованість в розмірі 31 300,08 грн, що складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту 11 000,00 грн.; суми прострочених платежів по процентах 19 623,38 грн. та суми прострочених платежів за комісією 676,70 грн.

Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь вказану загальну суму заборгованості, а також судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2422,40 грн. з урахуванням понижуючого коефіцієнту у розмірі 0,8.

Ухвалою від 05.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 16.06.2025, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

16.06.2025 розгляд справи відкладено на 14.08.2025 у зв`язку з неявкою відповідача.

Ухвалою від 14.08.2025 задоволено клопотання позивача про витребування доказів в Акціонерного Товариства КБ «ПРИВАТБАНК» щодо інформації по банківській картці № НОМЕР_1 (відкриття банківського рахунку) на ім`я ОСОБА_1 та виписки про рух коштів по рахунку, який був відкритий для обслуговування вказаної банківської карти за період із 27.03.2024 по 17.07.2024.

14.08.2025 розгляд справи відкладено на 12.09.2025 у зв`язку з клопотанням позивача про витребування доказів.

12.09.2025 розгляд справи відкладено на 10.10.2025 у зв`язку з ненадходженням витребуваних документів .

10.10.2025 розгляд справи відкладено на 04.11.2025 у зв`язку з повторним направленням ухвали від 14.08.2025 про витребування доказів.

13.10.2025 на виконання ухвали від 14.08.2025 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» супровідним листом №20.1.0.0.0/7-250926/45447-БТ від 01.10.2025 направив суду витребувані докази (вх. №21038 від 13.10.2025).

04.11.2025 ухвалою суду призначено заочний розгляд даної цивільної справи.

У прохальній частині позовної заяви представник позивача просив розгляд справи проводити у його відсутність, підтримку позовних вимог та відсутність заперечень проти заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлялась належним чином у встановленому законом порядку, а саме за допомогою направлення судових повісток за зареєстрованим його місцем проживання, які повернуті на адресу суду з відмітками пошти «за закінченням терміну зберігання», «адресат відсутній за вказаною адресою», а також sms-повідомлень. Відзив на позовну заяву відповідач не подав, будь-яких клопотань на адресу суду від нього не надходило.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 дійшов висновку про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, тобто суду.

Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за наявності всіх наступних умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечував проти такого вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

27.03.2024 між позивачем ТОВ «Бізнес Позика» та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір № 431737-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), далі кредитний договір (а.с.17-21 на звороті).

Позивач 27.03.2024 направив відповідачу пропозицію (оферту) укласти Договір № 431737-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), а.с.24-28 на звороті.

27.03.2024 відповідач прийняв (акцепт) пропозицію (оферту) укласти договір №493325-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), на умовах визначених офертою (а.с.29-33 на звороті).

Кредитодавець надав позичальнику грошові кошти в розмірі 11 000,00 грн на засадах строковості, поворотності, платності, а Позичальник зобов`язувалась повернути Кредит, сплатити проценти за користування Кредитом та комісію за надання Кредиту у порядку та на умовах, визначених цим Договором та Правилами надання споживчих кредитів ТОВ «Бізнес Позика».

Строк, на який надається кредит: 16 тижнів (п.2.3 Кредитного договору), Стандартна процентна ставка за Кредитом: в день 2,00000000, фіксована; Знижена процентна ставка за Кредитом: в день 1,16159091, фіксована (п.2.4 Кредитного договору). Комісія за надання кредиту (надалі комісія): 1 650,00 грн (п.2.5 Кредитного договору). Загальний розмір наданого кредиту 11 000,00 грн (п.2.6 Кредитного договору). Строк дії договору до 17.07.2024 (п.2.7 Кредитного договору). Орієнтовна загальна вартість наданого кредиту 23 120,00 грн (п.2.8 Кредитного договору). Орієнтовна річна процентна ставка 12 203,72 процентів (п.2.10 Кредитного договору).

Відповідно до п.3.2 кредитного договору сторони домовились, що протягом строку (терміну) кредитування процентна ставка за Кредитом (надалі проценти за користування кредитом), нараховуються за ставкою, вказаною у п.2.4 Договору на залишок заборгованості по Кредиту, наявної на початок календарного дня, за період фактичного користування Кредитом, в залежності від дотримання Позичальником графіку платежів, що вказаний у п.3.2.3 та Додатку №1 до Договору і розраховується в порядку описаному нижче.

Згідно з п.3.2.1 Кредитного договору, у разі якщо погашення Кредиту здійснюється згідно з погодженим Сторонами графіком платежів, що наведений у п.3.2.3 та Додатку №1 до Договору, чи в разі дострокового повернення суми наданого Кредиту, то зобов`язання Позичальника по сплаті Процентів за користування Кредитом розраховуються відповідно до Зниженої процентної ставки, що вказана в п.2.4. Договору.

У пункті 3.2.2. Кредитного договору сторони домовились, що у разі якщо повернення Кредиту не здійснюється згідно з погодженим графіком платежів, що наведений у п. 3.2.3 та Додатку №1 до Договору (за виключенням дострокового повернення Кредиту), у наслідок чого виникає прострочка по Кредиту, та строк цієї прострочки більше семи календарних днів, то умови про нарахування Процентів за користування Кредитом за Зниженою процентною ставкою втрачають чинність і до відносин між Сторонами застосовуються правила нарахування процентів за Стандартною процентною ставкою, що вказана в п.2.4 Договору. При цьому, нарахування за Стандартною процентною ставкою починається з восьмого календарного дня, від дня простроченого платежу, передбаченого графіком платежів, що вказаний в п.3.2.3 та Додатку №1 до Договору, та до закінчення строку дії Договору.

В пункті 3.2.3 Кредитного договору сторони визначили графік платежів, припускаючи, що Позичальник буде його дотримуватись і застосовуватиметься Знижена процентна ставка.

Позивач належним чином виконав свої зобов`язання щодо надання кредиту відповідачу, що підтверджується довідками ТОВ «ПрофітГід» (а.с.36) та звітом по транзакціям, що були випущені до рахунку, відкритого до платіжної картки № НОМЕР_1 за період з 27.03.2024 по 17.07.2024, наданий на запит суду АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с.104-107).

Відповідач порушив взяті на себе зобов`язання щодо повного і своєчасного повернення кредитних коштів, відсотків та сплати комісії, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість, яка станом на 31.03.2024 його заборгованість складає 31 300,08 грн., з яких: 11 000,00 грн. суми прострочених платежів по тілу кредиту; 19 623,38 грн. суми прострочених платежів по процентах; 676,70 грн. суми прострочених платежів за комісією (а.с.11-13).

З матеріалів справи вбачається, що кредитний договір був підписаний відповідачем з використанням аналогу електронного підпису, сума кредиту була перерахована відповідачу за вказаними у договорі реквізитами, що стороною відповідача не спростовано, однак взяті на себе зобов`язання відповідач належним чином не виконав, всієї отриманої суми кредиту не повернула, відсотки не сплатив.

Отже, між сторонами існує спір стосовно належного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань із повернення кредиту.

Встановленим обставинам відповідають правовідносини із зобов`язань за кредитним договором та недопустимості односторонньої відмови від виконання зобов`язань, а також щодо наслідків неналежного виконання зобов`язань.

Частиною першою статті 205 ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, установлених ст. 11 цього Кодексу, зокрема: договорів та інших правочинів (ч. 2 ст. 509 ЦК України).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).

Частиною 2 статті 615 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Положеннями ст. 639 ЦК України передбачено, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.

Згідно з частинами 1, 3, 4, 7 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію»пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст.12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч.12 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію»).

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 3 вказаного Закону електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ, який накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).

Як зазначалось вище, через неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором, його заборгованість перед позивачем станом на 31.03.2024 складає 31 300,08 грн., з яких: 11 000,00 грн. суми прострочених платежів по тілу кредиту; 19 623,38 грн. суми прострочених платежів по процентах; 676,70 грн. суми прострочених платежів за комісією (а.с.11-13).

Відповідач своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, доказів на спростування тверджень позивача, викладених у позовній заяві також не надав, розрахунок заборгованості не спростував.

Враховуючи те, що відповідач не виконав передбачені кредитним договором і законом зобов`язання перед позивачем, внаслідок чого утворилася заборгованість, то суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2 422,40 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 43, 49, 81, 133, 141, 258, 259, 263-265, 274, 280-284 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за договором № 431737-КС-003 про надання кредиту від 27.03.2024 у розмірі 31 300 (тридцять одна тисяча триста) гривень 08 коп., в тому числі: суму прострочених платежів по тілу кредиту 11 000 (одинадцять тисяч) гривень 00 коп.; суму прострочених платежів по відсотках 19 623 (дев`ятнадцять тисяч шістсот двадцять три) гривні 38 коп. та суму прострочених платежів за комісією 676 (шістсот сімдесят шість) гривень 70 коп., а також сплачені при подачі позову судові витрати 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 коп. судового збору, а всього 33 722 (тридцять три тисячі сімсот двадцять дві) гривні 48 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку та подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складання рішення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 12 вересня 2025 року.

Відомості про учасників справи згідно з п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика», місцезнаходження за адресою: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, офіс 411; .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя