КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 759/811/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

при секретарі Черняк Д. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Бакшеєвої Аліни Вячеславівни на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року в складі судді Петренко Н. О.,

встановив:

26.12.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року відкрито провадження в даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2025 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25 червня 2025 року вказаний позов залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

10.07.2025 представник ОСОБА_1 - адвокат Бакшеєва А. В. подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року, справу направити до Святошинського районного суду м. Києва для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовано тим, що ухвалою суду від 17 лютого 2025 року провадження по справі відкрито та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження на 08.04.2025 10:30 год. Однак, жодної повістки про виклик у судове засідання позивачу або представнику не надходило, повістки відсутні також і в електронній справі.

Наступне судове засідання на 21.05.2025 10:00 год. було анульоване, як помилково призначене. Разом з тим, 21.05.2025 ухвалою суду було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 05.06.2025 на 09:45 год. Однак, жодної судової повістки на адресу позивача або представника позивача не надходило. Відсутні повістки і в матеріалах електронної справи.

В подальшому, до електронного кабінету представника позивача - адвоката Бакшеєвої А. В. надіслано повістку про виклик у судове засідання на 25.06.2025 09:45 год. Представником позивача надіслано клопотання про розгляд справи у режимі відеоконференції, однак, незважаючи на це клопотання, не розглянувши його, суд виніс ухвалу про залишення позову без розгляду та зазначив, що на адресу суду не надходило жодних клопотань.

Вважає, що такі дії суду є грубим порушенням норм процесуального права. Жодної неявки належним чином повідомленого позивача у судове засідання по даній справі не було.

Правом надання відзиву відповідач не скористався.

В судовому засіданні в режимі відеоконференції представник ОСОБА_1 - адвокат Бакшеєва А. В. підтримала доводи апеляційної скарги та зазначила, що цікавилась розглядом справи, однак повістку в судові засідання не отримувала.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені судом належним чином.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Бакшеєва А. В. були належним чином та своєчасно повідомлені про дату, час та місце проведення судових засідань шляхом направлення судових повісток та інформації через систему "Електронний суд", проте останні в судові засідання 08.04.2025, 21.05.2025, 05.06.2025 та 25.06.2025 не з`явились, заяв про поважність причин неявки, про відкладення розгляду справи, про розгляд справи за їх відсутності не надходило.

Колегія суддів не може повністю погодитись з висновками суду першої інстанції.

Так, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частини перша статті 58 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з статтею 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (стаття 211 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії (рішення) позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11 липня 2024 року в справі № 9901/236/21).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21)).

Правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних встановлених законом умов: належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання; повторної поспіль неявки позивача на судове засідання; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності; нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 756/7038/15-ц).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що підставою для залишення позову без розгляду суд першої інстанції зазначив повторну неявку позивача та його представника в судові засідання (08 квітня 2025 року, 21 травня 2025 року, 05 червня 2025 року та 25 червня 2025 року) належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено в порядку спрощеного позовного провадження на 08 квітня 2025 року о 10 год. 30 хв.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - документ в електронному вигляді «Ухвала про відкриття провадження» від 17.02.25 було надіслано одержувачу Бакшаєва А. В. в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 20.02.2025 23:25:49 (а.с. 62).

З довідки Святошинського районного суду м. Києва вбачається, що позивач та його представник в судове засідання 08 квітня 2025 року не з`явилися, про дату, час та місце повідомлені належним чином. У зв`язку з неявкою позивача, судове засідання перенесено на 21 травня 2025 року на 10 год. 00 хв. (а.с. 64).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2025 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін до розгляду в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 21 травня 2025 року на 10 год. 00 хв.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» від 09.04.25 було надіслано одержувачу Бакшаєва А. В. в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 10.04.2025 16:04:53 (а.с. 66). Також Бакшаєвій А. В. до електронного кабінету надіслано ухвалу суду від 08.04.2025, яка була доставлена одержувачу 10.04.2025 9:14:41 (а.с 67).

З довідки Святошинського районного суду м. Києва вбачається, що позивач та його представник в підготовче засідання 21 травня 2025 року не з`явилися, про дату, час та місце повідомлені належним чином. Відповідач в підготовче засідання з`явився та не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду (а.с. 68).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21 травня 2025 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті на 05 червня 2025 року о 09 год. 45 хв. (а.с. 70).

Вказану ухвалу суду надіслано та доставлено до електронного кабінету Бакшеєвої А. В. 26.05.2025 о 12:19:43 (а.с. 71).

Відповідно до довідки, позивач та його представник в підготовче засідання 05 червня 2025 року не з`явилися, про дату, час та місце повідомлені належним чином. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце повідомлені належним чином. У зв`язку з неявкою усіх учасників по справі, судове засідання перенесено на 25 червня 2025 року на 09 год. 45 хв. (а.с. 72).

Судова повістка про виклик до суду від 05.06.25 надіслано та доставлено до електронного кабінету Бакшеєвої А. В. 06.06.2025 о 0:13:50 (а.с. 73).

Вказані докази є належними на підтвердження тієї обставини, що адвокат Бакшеєва А. В. була повідомлена належним чином про судовий розгляд. Доводи останньої, що вона вказані судові повістки не отримувала спростовуються матеріалами справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що адвокат Бакшеєва А. В. 24.06.2025 надіслала через систему "Електронний суд" до суду першої інстанції клопотанням про надання їй можливості прийняти участь в судовому засіданні, яке було призначено на 25.06.2025 09:45 год., в режимі відеоконференції, проте останнє не було розглянуто судом, є необґрунтованими.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Вимоги ч. 2 ст. 212 ЦПК України адвокатом Бакшеєвою А. В. виконано не було.

Вказане клопотання було передано судді 25.06.2025 о 10:33 год, після закінчення судового засідання.

Разом з тим, матеріали справи не містять жодного доказу того, що судом першої інстанції, з огляду на процесуальну поведінку представника, було направлено судові повістки позивачу ОСОБА_1 .

З огляду на те, що про судові засідання 08 квітня 2025 року, 21 травня 2025 року, 05 червня 2025 року та 25 червня 2025 року ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена, неявку останньої в судове засідання 25 червня 2025 року не можна визнати повторною, відтак, у суду першої інстанції не було достатніх підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів вважає, що ухвала про залишення позовної заяви без розгляду постановлена судом з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Бакшеєвої Аліни Вячеславівни задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 25 червня 2025 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 31.10.2025.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк

Судді І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук