Справа № 362/8584/25
Провадження № 2/362/4419/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

31 жовтня 2025 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишення прізвища та стягнення судового збору,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 4, 5, 8 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, вимоги пункту другого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у вказаному пункті прохальної частини позову прохання не є способом захисту цивільних прав який використовується при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат, про що позивач просить у пункті другому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Зазначене у пункті другому прохальної частини заяви прохання про залишення прізвища є недоречним та юридично не грамотним, оскільки при розірванні шлюбу суд не змінює прізвища позивача якщо він про це не клопоче.

Слід врахувати, що відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Тобто, якщо позивач просить відновити дошлюбне прізвище, суд відновлює дошлюбне прізвище позивача!

Логічно, якщо не просить відновити, то суд і не відновлює, оскільки відсутнє прохання про це!

То ж, для чого просити щоб суд не робив того, чого суд і не зробить за власним розсудом а може зробити лише і тільки за клопотанням?!

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги про розірвання шлюбу (суть спору!).

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що на початку 2025 року відповідач постійно почав принижувати позивача, висміював її характер, інтелект і зовнішність).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що на початку 2025 року відповідач постійно почав принижувати позивача, висміював її характер, інтелект і зовнішність).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що на початку 2025 року відповідач постійно почав принижувати позивача, висміював її характер, інтелект і зовнішність).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад: «на початку 2025 року відповідач постійно почав принижувати позивача, висміював її характер, інтелект і зовнішність, що підтверджується …. ».

Крім того, слід звернути увагу на те, що наведене за змістом позову на виконання вимог пункту 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, твердження позивача про перебування у нього оригіналів доданих до позову доказів є неправдивим та не відповідає дійсності, оскільки позивач не має у себе оригіналів свідоцтва і посвідчення адвоката та паспорту відповідача (додатки №№ 2 і 12).

До того ж, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Однак, в порушення вимог частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви доказ надсилання відповідачу копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Серед іншого, суд звертає увагу представника позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову при формуванні переліку додатків через систему «Електронний суд», оскільки зазначення додатків: «Scan4528.jpg», «квитанція.pdf» і « ОСОБА_2 паспорт код.pdf», унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків: «Scan4528.jpg.», неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

При цьому, фактично в доданих до позову документах відсутній документ із назвою «Scan4528.jpg.» та додано до позовної заяви документи які не вказано в переліку додатків до позову.

Внаслідок цього, заявлені у позові додатки не відповідають фактичній кількості і виду додатків які додано.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив представник, неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, слід вказувати назву документа і його реквізити; у такому випадку легко ідентифікувати документ який позивач додає до позову.

В іншому випадку, виникає плутанина із додатками та невідповідність переліку додатків фактично доданим документам.

Внаслідок такого зазначення переліку додатків, позивачем додано до позову документи які відсутні в переліку додатків!

Якщо документ відсутній у додатку, то суд не має підстав враховувати його як доказ, оскільки його не додано до позову!

При цьому, незрозуміло з якою метою представник чотири рази зазначив у додатках «паспорт ОСОБА_1 ..jpg», але фактично додав до позову лише два аркуші паспорту позивачки без фотографій та усіх сторінок паспорту!?

Отже, позивачу необхідно ретельно перевірити перелік документів та чітко і зрозуміло сформувати додатки до позову.

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишення прізвища та стягнення судового збору.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя