Справа №490/7068/19
Провадження № 22-ц/812/1417/25
Доповідач в апеляційній інстанції Яворська Ж.М.
У Х В А Л А

Іменем України

30 жовтня 2025 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого: Яворської Ж.М

суддів: Базовкіної Т.М., Царюк Л.М.,

при секретарі судового засідання - Біляєвій В.М.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення коштів

в с т а н о в и в :

08 серпня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги вказував, що 22 жовтня 2018 року ним було передано відповідачу в позику 400 000 грн, про що складено відповідну розписку. Строк повернення позики становить 04 листопада 2018 року.

Однак отримані кошти відповідачем до цього часу не повернуті позичальником без будь-яких пояснень причин та ймовірних строків виконання взятого зобов`язання.

Враховуючи вищевикладене, просив стягнути з ОСОБА_2 на його користь 400 000 грн та судові витрати.

Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 03 червня 2025 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 заборгованість у розмірі 400 000 грн., судові витрати в сумі 34642 грн 50 коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , діючи через свого представника ОСОБА_4 , посилаючисьна порушення районним судом норм матеріального та процесуального права, просила рішення суду скасувати нове, про відмову у задоволені позову.

Так, зазначав, що рішення суду першої інстанції було ухвалено у відсутність відповідача, який бажав прийняти особисту участь у засіданні, але не мав такої можливості через поважні причини: участь у бойових діях та здійснення захисту України від збройної агресії рф і лікування травми, пов`язаної з проходженням військової служби в тому числі і оперативне лікування.

Вказане є порушенням права відповідача на доступ до правосуддя і порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Наголошував, що до повномасштабного вторгнення рф в Україну відповідач з`являвся в судові засідання у справі, надав всі необхідні для проведення експертизи документи.

При цьому суд переніс обов`язок доказування у справі з позивача на відповідача, вказавши, шо саме відповідач не надав документів, які просив експерт у своєму клопотанні від 22 червня 2023 року №СЕ-19/115-23/8381-ПЧ, а саме:

-вільних зразків підписів в оригіналах документів, максимально наближених до 2018 року (не менше 10 зразків), із зазначенням конкретних граф;

-вільних зразків почерку в оригіналах документів, максимально наближених до 2018 року (не менше 10 зразків), із зазначенням конкретних граф;

-експериментальних зразків почерку не менше ніж на 8 аркушах формату А4.

Вказував, що у матеріалах справи містяться багато зразків почерку відповідача ОСОБА_2 і вільних і експериментальних.

Відповідач ОСОБА_2 бажав надати експериментальні зразки почерку не менше ніж на 8 аркушах формату А4, оскільки з моменту проведення першої експертизи почерку пройшло два роки. Але він не зміг це зробити через поважні причини - перебування на військовій службі, участь у бойових діях та лікування травми, повязаної з проходження військової служби.

У відповідності до висновку експерта судово-почеркознавчої експертизи від 28грудня 2022 року №22-5969 рукописний текст у документі "Расписка 22.10.2018", виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою; чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 чи іншою особо, експерту не гадалося можливим з причин, які він навів у п. 2 висновку.

Суд відхилив висновок первинної почеркознавчої експертизи на підставі того факту, що експерт, який виконував цю експертизу був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за формальні порушення: не зазначення діючих методик проведення почеркознавчої експертизи та відсутність на думку членів дисциплінарної палати наукового обґрунтування. Але рішення дисциплінарної комісії Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 07 вересня 2023 року не встановлює невірність висновків експерта - почеркознавця.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 30 травня 2023 року призначено повторну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені ті самі питання, що і в первинній експертизі.

22 червня 2023 року надійшло клопотання експерта ОСОБА_5 про надання вільних та експериментальних зразків почерку ОСОБА_2 і оплати вартості проведення експертизи, яка була покладена на позивача. Проте, позивач виконання експертизи не оплатив.

14 серпня 2023 року експерт повідомив про неможливість проведення експертизи з огляду на ненадходження станом на 08 серпня 2023 року відповіді на клопотання експерта від 22 червня 2023 року. Тобто позивач не сплатив вартість проведення експертизи, не заявляв клопотання про витребування додаткових вільних зразків почерку відповідача з будь-яких установ України, не з`ясовував чи вистачить експерту тих зразків, які вже наявні у справі: вільні і експериментальні.

Клопотання експерта від 14 серпня 2023 року не було розглянуто і на нього не було надано відповіді.

Суд зазначає у рішенні, що "за період з 12 липня 2023 року по 08 серпня 2023 не було вжито жодних заходів для подання необхідних матеріалів, які зазначені у клопотанніексперта від 22 червня 2023 року, в матеріалах справи відсутні докази перебування відповідача на військовій службі до 31 липня 2023 року та відповідно в матеріалах справи відсутні докази наявності перешкод явці відповідача в судові засідання 12 липня 2023 року та 17 липня 2023 року та надання необхідних експерту матеріалів". Відповідач не міг вживати цих заходів, оскільки 30 травня 2022 року був призваний на військову службу і докази цьому є в матеріалах справи і були на момент ухвалення судом рішення - це довідка військово-лікарської комісії від 25 квітня 2025 року, яка направлялась до суду 30 квітня 2025 року.

З огляду на заперечення ОСОБА_2 проти позову, які полягають в тому, що він не брав у позивача кошти в борг і не писав розписку від 22 жовтня 2018 року, а також з огляду на наявність висновку експерта, який зробив висновок про те, що рукописний текст виконаний не відповідачем, вважає, що позивачем не доведені позовні вимоги та не надано суду беззаперечних, належних та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог.

У судовому засіданні апеляційної інстанції від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про призначення по справі повторної судово- почеркознавчої експертизи. Обґрунтовуючи підстави її призначення суду пояснив, що він не ухилявся від проведення експертизи, оскільки перебуває на службі у Збройних Силах України. Зараз перебуває на лікуванні у зв`язку з пораненням.

Заслухавши суддю-доповідача, відповідача ОСОБА_2 , який підтримав клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи, представника позивача - адвокатку Романчук Л.Г, яка заперечували щодо призначення експертизи, дослідивши матеріали справи, колегія суддів прийшла до наступного.

Згідно статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: - керує ходом судового процесу; - роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; - сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; - запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (ч. 5 ст. 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до норм ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ч. ч. 1, 3 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до вимог статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебувають у провадженні, зокрема, суду.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч. ч. 1-2 ст. 103 ЦПК України).

Згідно пунктом 17 постанови Пленуму Верховного суду України "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" №5 від 12.06.2009 для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У відповідності до частини 2 статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Аналіз вищенаведеної норми права дає підстави для висновку, що судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам), якщо виникає хоча б одна з обставин (підстав) визначених частини 2 статті 113 ЦПК України, які можуть чи не можуть бути пов`язаними між собою, а саме: 1) якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим; та/або 2) якщо висновок експерта буде визнано таким, що суперечить іншим матеріалам справи; та/або 3) якщо висновок експерта викликає сумніви в його правильності.

Абзацом четвертим підпункту 1.2.14 пункту 1.2 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, визначено, що повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах", повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Верховного Суду у постанові від 21 квітня 2021 року у справі № 201/15019/14-ц вказав, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності (див. постанову Верховного Суду від 29 грудня 2022 року у справі № 686/15304/14).Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного суду України №8 від 30.05.1997 з подальшими змінами "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" передбачено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Як встановлено матеріалами справи, ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 травня 2020 року було задоволено клопотання відповіадча ОСОБА_6 про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

На вирішення якої поставлено питання: Чи виконано рукописний текст у документі « Расписка 22.10.2018» ОСОБА_6 .? та Чи виконано підпис від імені ОСОБА_6 у документі « Расписка 22.10.2018» тією особо, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?( т.1 а.с.68).

Відповідно до висновку експерта, здійсненого експертом Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз №22-5969від 29.12.2022 р.:

1) Рукописний текст у документі «Расписка 22.10.2018», виконаний не ОСОБА_6 , а іншою особою.

2) Вирішити питання « Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 у документі «Расписка 22.10.2018» тією особою, від імені якої він зазначений, ви виконаний іншою особою?» не надалося можливим з причин, наведених у пункті 2 цього висновку( т.2 а.с.4-11).

30 травня 2023 року представник позивача ОСОБА_3 адвокатка Романчук Л.Г. звернулася до суду з клопотання про призначення по справі повторної судово-почеркознавчої експертизи, оскільки вищевказаний висновок є абсолютно необґрунтованим та таким, що суперечить іншим матеріалах справи, складений з істотним порушенням процесуальних норм і викликає великі сумніви в його правильності:

- відсутнє попередження експерта Римарського І. про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України;

- застосовані експертом методики з реєстраційними кодами 1.1.04,1.1.12,1.1.37 припинені на підставі рішення від 30.09.2022 р;

- експерт самостійно здійснив вибір вихідних даних для проведення судової експертизи, а відтак висновок складено взагалі без експериментальних зразків почерку;

- у матеріалах справи відсутній протокол відбору зразків почерку та підпису;

- експериментальні зразки не посвідчені судом;

- відсутні вільні зразки почерку ОСОБА_6 ..

На вирішення експерта запропоновано ті ж самі питання.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 30 травня 2023 року задоволено клопотання представника позивача та призначено повторну судово-почеркознавчу експертизу, оплату за проведення якої покладено на позивача.

26 червня 2023 року до Центрального районного суду м. Миколаєва від експерта надійшло клопотання в якому просила надати об`єкт дослідження або вказати місцезнаходження досліджуваного об`єкту, у тому числі у томі цивільної прави, наданому на експертизу; вільні зразки підписів та почерку ОСОБА_6 в оригіналах документів, максимально наближених до 2018 року ( не менше 10 зразків) із зазначенням конкретних граф, експериментальні зразки підписів та почерку ОСОБА_6 не менше ніж на 8 аркушах формату А4.

Судом було відновлено провадження у справі для виконання вказаного клопотання та призначено до розгляду на 12 липня 2023 року на 09.00 год.( т.3 а.с.27-28)

У судовому засіданні 12 липня 2023 року було оголошено перерву до 17 липня 2023 року до 10.00 год. до явки у судове засідання відповідача ( т.3 а.с.31-32).

17 липня 2023 року від представника відповідача ОСОБА_6 адвоката Труби К.Б. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки він не може з`явитися у судове засідання через службу у ЗСУ ( т.3 а.с.36)

Відповідно до довідки від 17 липня 2023 року у судове засідання сторони не з`явилися ( т.3 а.с.32).

Розгляд клопотання призначено на 08 серпня 2023 року на 10.00 год. У судове засідання не з`явилися ні позивач, ні його представник, у справі за клопотанням представника відповідача адвоката Труби К.Б. оголошено перерву ( т.3 а.с.47-48).

Зважаючи на те, що в ухвалі суду не зазначено жодних об`єктів, які надані на експертизу, у визначені строки відповідь на клопотання не надійшла, експерт повідомив суд про неможливість проведення експертизи направивши відповідне повідомлення від 08 серпня 2023 року №СЕ19/115-23/8381-ПЧ, яке надійшло до суду 14 серпня 2023 року ( т.3 а.с.51).

З огляду на викладене повторна судово-почеркознавча експертиза проведена не була.

В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції дійшов висновку щодо ухилення ОСОБА_6 від проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи у період з 12 липня по 08 серпня 2023 року, оскільки не надав необхідних матеріалів, які визначені у клопотанні експерта від 22 червня 2023 року, пославшись на положення частини першої статті 109 ЦПК України, суд визнав факт підписання відповідачем боргової розписки від 22 жовтня 2018 року.

Відповідно до частини 1 статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також, яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза було призначена, або відмовити у його визнанні.

З аналізу наведеної норми випливає, що нею передбачено спеціальну процесуальну санкцію, яка застосовується до осіб, що ухиляються від участі в експертизі.

Водночас для її застосування суд має встановити факт свідомого ухилення особи від надання експертам необхідних матеріалів, без яких проведення експертизи є неможливим. У такому випадку суд може визнати доведеним факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Аналогічні висновки щодо застосування статті 109 ЦПК України викладені, зокрема, у змісті постанов Верховного Суду від 19 жовтня 2022 року у справі № 686/3582/16-ц , від 27 лютого 2024 року у справі № 489/8474/21; від 20 вересня 2024 року у справі № 754/5574/23

На думку колегії суддів суд першої інстанції, застосувавши наслідки передбачені статтею 109 ЦПК України не встановив наявність у відповідача саме умисних дій щодо ухилення його від надання експериментальних зразків підпису та почерку, вільних зразків підпису та почерку, враховуючи те, що представник відповідача повідомляв суд про перебування відповідача на службі у Збройних Силах України.

Зважаючи на викладене, заперечення представника позивача проти задоволення вказаного клопотання, з огляду на те, що відповідач ухилявся від надання вільних та експериментальних зразків необхідних для проведення експертизи, несплата призначеної експертизи колегією суддів відхиляються, оскільки неможливість виконання відповідачем своїх обов`язків як учасника справи пов`язана з об`єктивними та поважними причинами. Більш того, обов`язок по оплаті за проведення експертизи судом покладено було саме на позивача, проте доказів виконання вимог ухвали суду у матеріалах справи відсутні.

Наявний в матеріалах справи висновок експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз №22-5969від 29.12.2022 р., з врахуванням висновків дисциплінарної палати Центрального експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 1 від 07 вересня 2023 року, дійсно викликає сумніви в його правильності та обґрунтованості, для встановлення обставин, які підлягають встановленню в рамках цієї справи.

На підставі вищевикладених обставин та положень чинного законодавства, враховуючи, що предметом спору є стягнення заборгованості за розпискою від 22 жовтня 2018 року, та враховуючи, що матеріали справи містять висновок експерта, який є необґрунтованим, при призначенні судом першої інстанції експертизи від 30 травня 2023 року, судом не було проведено відібрання експериментальних зразків підпису та почерку відповідача, не витребувано вільні зразки підпису відповідача, тобто не виконано вимоги процесуального закону при призначені експертизи, з метою дотримання принципу змагальності сторін та свободи в наданні суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_2 та призначити у цій справі повторну почеркознавчу експертизу.

Призначення експертизи не порушує прав сторін, а є лише способом доведення апелянтом своїх доводів та вимог, викладених в апеляційній скарзі. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №490/7068/19.

Окрім того, апеляційний суд повідомляє експерта, що експериментальні зразки підписів ОСОБА_6 , які можна використовувати для дослідження, вільні зразки підпису ОСОБА_6 у кількості 2 шт, оскільки більше відповідач надати не може, ті які можна використовувати для дослідження містяться в матеріалах справи №490/7068/19 у томі 5.

Апеляційний суд також повідомляє експерта, що оригінал розписки від 22 жовтня 2018 року знаходить у томі справі «Виділені матеріали» на арк.16.

Оскільки для проведення експертизи потрібен значний проміжок часу, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, виходячи з норм п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, провадження у справі слід зупинити.

Колегія суддів попереджає сторони, що згідно ч. 1 ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Керуючись статтями 103-104, 108, 113, 367, 381, 382 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити по справі повторну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання:

Чи виконаний підпис у розписці від 22 жовтня 2018 року, оригінал якої знаходиться у томі «Виділені матеріали про справі 490/7068/19» (а.с. 16)від імені ФлоренкаАндрія Івановича ним, чи іншою особою?

Направити для проведення експертизи матеріали цивільної справи №490/7068/19 ( 6 томів), в якій знаходяться:

розписка від22 жовтня 2018 року ( виділені матеріали про справі 490/7068/19 а.с. 16);

експериментальні зразки підпису ОСОБА_2 , які відібрані у судовому засіданні на 15 аркушах (том 5);

вільні зразки підпису ОСОБА_7 на 2 аркушах: заяви про згоду на тимчасовий виїзд дитини за кордон від 08 листопада 2018 року,посвідчена приватним нотаріусом Філіпенко О.Г. та від 12 вересня 2021 року, посвідчена приватним нотаріусом Коханенко О.Г.;

умовно-вільні зразки, які знаходяться в матеріалах справи: заява ОСОБА_2 від 09 січня 2020 року( т.1 а.с.53); заява від 16 вересня 2020 року( т.1 а.с.95), клопотання від 20 вересня 2021 року ( т.1 а.с.143), заява від 23 квітня 2023 року ( т.2 ас.81);пам`ятка процесуальних прав та обов`язків учасника справи( т.5 а.с.112),заява від 28 жовтня 2025 року( т.5 а.с 117 ), клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи від 30 жовтня 2025 року.

Проведення експертизи доручити Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України( м. Миколаїв, вул. 1 Воєнна,2-а).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Оплату експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку в частині зупинення провадження до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Головуючий Ж.М. Яворська

Судді: Т.М. Базовкіна

Л.М. Царюк

Повний текст ухвали складено 31 жовтня 2025 року