Провадження № 2/638/5700/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Штих Т. В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу та усунення від права на спадкування,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , у якому просила встановити факт спільного проживання позивачки із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 однією сім`єю як чоловік і жінка без реєстрації шлюбу більше п`яти років. Також просила усунути відповідача від права спадкування за законом після смерті рідного батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Київ.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2025 року позов залишено без задоволення.

При перевірці матеріалів справи встановлено, що в рішенні від 23 жовтня 2025 року міститься описка, а саме неправильно вказано прізвище позивачки в мотивувальній частині рішення.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Передбачену цією статтею можливість усунення судом окремих недоліків рішення не можна вважати його зміненим. Саме тому деякі недоліки рішення можуть бути усунені судом, який виніс рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже аналізуючи приписи законів України, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, суд знаходить підстави для виправлення описки в рішенні суду, зазначивши правильно інформацію про зміну прізвища позивачки в описовій частині рішення.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в рішенні Шевченківського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2025 року по справі № 638/12229/25, а саме зазначити в мотивувальній частині рішення: «…оскільки ОСОБА_1 ніяким чином не довела факт проживання із відповідачем ОСОБА_3 однією сім`єю…».

Ухвала може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 03.11.2025.

Суддя Т. В. Штих