УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"21" жовтня 2025 р. Справа № 390/1663/25
Провадження № 2/390/1350/25

Суддя Кропивницького районного суду Кіровоградської області Підгірська Г.О., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та визнання факту,-

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Кропивницького районного суду Кіровоградської області суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації у зв`язку з відчуженням спільного майна.

29.09.2025 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та визнання факту. Відповідачка просила прийняти зустрічний позов до розгляду з первісним позовом.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані документи, суд приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, до зустрічного позову додано квитанцію №1.330373643.1 від 29.09.2025, з якої встановлено, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 гривень, тобто за одну із заявлених вимог, проте в прохальній частині зустрічного позову зазначено дві вимоги майнового (стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів) і немайнового (визнати факт проживання однією сім`єю) характеру.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 з первісним позовом ОСОБА_1 .

Щодо поновлення строку для подання зустрічного позову.

Відповідно до частини першої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою від 22.08.2025 запропоновано відповідачу у разі невизнання позову у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії ухвали подати до суду відзив на позовну заяву.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , отримав ухвалу про відкриття провадження від 22.08.2025 в електронному суді 08.09.2025. Отже строк на подання зустрічного позову закінчився 23.09.2025.

Зустрічна позовна заява подана 29.09.2025, тобто з пропуском передбаченого законом строку.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям: існують обставини, які унеможливлювали або ускладнили вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди для звернення до суду; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути врахована судом лише у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №826/17879/17.

Разом з тим, суд також зважає на позицію Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях по справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії» дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Відповідачка пов`язує пропуск строку із несенням військової служби, однак, при цьому, не надає жодних доказів на підтвердження непереборних обставин, які унеможливили вчасне подання зустрічного позову.

Отже, для усунення недоліків зустрічної позовної заяви відповідачці необхідно надати до суду докази на підтвердження доплати судового збору у розмірі 1 211,20 гривень та надати докази на підтвердження поважності пропуску процесуального строку.

Таким чином, вказаний зустрічний позов підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним даної ухвали.

Керуючись статтями 175,177,185,193 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та визнання факту залишити без руху та надати відповідачці строк для усунення зазначених недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

В разі виконання вимог у встановлений судом термін, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Підгірська