БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1224/25
Провадження № 2/730/550/2025
У Х В А Л А

"03" листопада 2025 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Чорнухи Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області про передачу спадкового майна, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просить передати йому в натурі земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0215 площею 2,9762га та земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0213 площею 1,4120га, їх цільове призначення (використання) для ведення особистого селянського господарства, які розташовані на території с. Сиволож Ніжинського району Чернігівської області та належали померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Свої вимоги обгрунтовує тим, що він є племінником ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входять і вказані земельні ділянки, право власності на які підтверджені відповідними державними актами. Після поновлення за рішенням суду строків на подачу заяви про прийняття спадщини після смерті тітки він звернувся з відповідною заявою до Борзнської державної нотаріальної контори, якою була заведена спадкова справа №276/2020. Однак за заявою його представника нотаріус 20.05.2021р. виніс постанови про відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину на зазначені земельні ділянки у зв`язку з тим, що вони зареєстровані за територіальною громадою Сиволозької сільської ради (у процесі децентралізації приєднана до Плисківської сільської ради), але про цю обставину представник йому не повідомив. З інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно він випадково дізнався, що спірні земельні ділянки були зареєстровані за територіальною громадою Сиволозької сільської ради на підставі судового рішення від 07.11.2013р. про визнання спадщини відумерлою. Зважаючи, що вищевказані спадкові земельні ділянки збереглися, на підставі ч.2 ст.1280 ЦК України просить передати йому дане майно в натурі.

Позивач був належним чином та своєчасно повідомлений про дату, час і місце розгляду справи за вказаними в позовній заяві адресою місця проживання та додатково адресою електронної пошти згідно заявки, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (повернення судової кореспонденції з довідкою АТ «Укрпошта» ф.20 із зазначенням причин повернення «адресат відсутній» згідно з ч.6-8 ст.128 ЦПК України вважається належним сповіщенням особи) та довідкою про доставку електронного листа до електронної скриньки, але своїм правом на участь не скористався, про причини неприбуття не повідомив, інших заяв по суті справи чи з процесуальних питань не подав.

Представником позивача за довіреністю Можейком Я.Ф. засобами електронного зв`язку подана заява від 31.10.2025р. про розгляд справи без участі сторони, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач Плисківська сільська рада була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи в електронній формі через систему «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до електронного кабінету (ч.6-8 ст.128 ЦПК України), але своїм правом на участь не скористалась, повноважного представника не направила, у поданій заяві від 28.08.2025р. просила розглядати справу в їх відсутність, позовні вимоги визнає. Наданий відповідачем відзив на позов ухвалою суду від 29.09.2025р. не прийнятий до матеріалів справи, оскільки поданий з пропуском установленого судом строку й не наведено поважних причин для його поновлення, а також не відповідає вимогам ч.1, 2 ст.178 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши заяву представника позивача про розгляд справи без участі сторони, перевіривши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом положень ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

Згідно з п.1 ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Водночас у відповідності до п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Ухвалою суду від 15 жовтня 2025 року було встановлено існування потреби в заслуховуванні особистих пояснень позивача щодо предмета спору, що стало підставою для відкладення судового засідання, участь в якому, зокрема й у режимі відеконференції, позивач вкотре проігнорував.

Заява ж представника позивача за довіреністю від 13.05.2025р. Можейка Яна Феліксовича про розгляд справи без участі сторони не може бути взята до уваги й підлягає повернення заявникові, оскільки подана не уповноваженою особою з огляду на таке.

Відповідно до ч.3 ст.131-2 Конституції України, з урахуванням п.11 ст.16-1 розділу XV Перехідні положення Конституції України, у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно зі ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч.1). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника (ч.2).

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Водночас вимогами ч.2 ст.60 ЦПК України передбачено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу, що кореспондується з положеннями ч.4 ст.131-2 Конституції України.

Згідно з ч.1 ст.62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

У ч.4 ст.19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За приписами ч.6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, за змістом положень п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Системний аналіз означених норм законодавства дає підстави для висновку, що розгляд справ у спорах щодо спадкування проводиться в обов`язковому порядку за правилами загального позовного провадження й не належить до категорії малозначних чи незначної складності справ. Тому в таких категоріях справ представництво сторін можливе виключно адвокатами.

Як вбачається зі змісту поданої ОСОБА_1 позовної заяви, спір між сторонами стосується належних померлій тітці позивача ОСОБА_2 земельних ділянок, які за судовим рішенням у складі відумерлої спадщини перейшли у власність територіальної громади відповідача.

Відтак, даний спір випливає з правовідносин щодо спадкування, у зв`язку з чим вказана справа підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження й представником позивача ОСОБА_1 може бути лише особа, яка має статус адвоката.

Однак, із заяви про розгляд справи без участі сторони слідує, що вона від імені позивача ОСОБА_1 подана ОСОБА_3 на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 13.05.2025р.

Натомість у даній довіреності не зазначено, що ОСОБА_3 є адвокатом і вказана особа не надала суду документів, підтверджуючих такий його статус. Крім того, відсутні відомості про Можейка Я.Ф. як адвоката і в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Тому, враховуючи викладені обставини, заява представника позивача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_3 про розгляд справи без участі сторони підписана (подана) особою, яка не мала права її підписувати (подавати), у зв`язку з чим на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України підлягає поверненню автору звернення.

Таким чином, з метою виконання та дотримання визначених ст.2 ЦПК України завдань та основних засад цивільного судочинства, враховуючи другу неявку в судове засідання належним чином сповіщених сторін, існування потреби в заслуховуванні особистих пояснень щодо предмета спору позивача, який клопотав про розгляд справи без його участі, з огляду на приписи п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд вважає за необхідне судове засідання в даній цивільній справі відкласти.

Одночасно суд роз`ясняє сторонам їх право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку, передбаченому ст.212 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.2, 19, 58-62, 223, 240, 258-261, 274 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача Галича Миколи Ілліча за довіреністю від 13.05.2025р. ОСОБА_3 про розгляд справи без участі сторони повернути особі, яка її подала.

Судове засідання в справі за позовом ОСОБА_1 до Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області про передачу спадкового майна відкласти на 21 листопада 2025 року о 12-00 год.

Виклик сторін повторити, визнавши явку позивача в судове засідання обов`язковою.

Повідомити позивача, що в разі його повторної неявки в судове засідання або не повідомлення ним про причини неприбуття, суд у відповідності до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України може залишити позов без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає й набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець