Справа № 636/4846/25
Провадження № 2/641/3749/2025
УХВАЛА

29 жовтня 2025 року м. Харків

Суддя Слобідського районного суду міста Харкова Кожихова Г.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, відшкодування моральної та майнової шкоди

встановив:

11.06.2025 ОСОБА_1 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь кошти в сумі 17 401,00 грн., інфляційні витрати в сумі 13 887,73 грн., три проценти річних у сумі 2 584,26 грн., відшкодування збитків у сумі 5 535,25 грн. та моральної шкоди в сумі 8 700,50 грн..

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 16.06.2025 матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів направлено за підсудністю Слобідському районному суду міста Харкова.

Постановою Харківського апеляційного суду від 25.09.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 16.06.2025 залишено без змін.

Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 15.10.2025 вказана позовна заява залишена без руху та надано час позивачу для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду 10 днів з дня вручення копії ухвали шляхом сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн на рахунок Слобідського районного суду міста Харкова або надання документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

24.10.2025 через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи позивач надала заяву про усунення недоліків, а саме: клопотання про звільнення від сплати судового збору, до якої додано довідку Чугуївського об`єднаного управління ПФУ в Харківській області про доходи № 8592 1955 3454 2616, а також відомості із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми нарахованого доходу. Просить суд не враховувати суму одержаної пенсії при визначенні розміру доходу за відповідний календарний рік. Також наголошує на тому, що має правомірні підстави розраховувати на застосування положень ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів", згідно з яким судовий збір у справі за позовом про захист прав споживачів сплачуватися не повинен. Зазначає, що обставини її позову мають всі характерні ознаки споживчих правовідносин. На момент сплати спірних коштів, з урахуванням контексту ситуації та пояснень менеджера компанії "Траст Макворі Кепітал" вона не мала сумніву і правомірно розраховувала на те, що відповідачем будуть надані фінансові (платіжні) послуги з оплати "міжбанківської комісії" за виведення прибутку з її торгового рахунку в цій компанії.

Вивчивши позовну заяву разом із додатками до неї та заяву від 24.10.2025, суд дійшов висновку, що недоліки, перелічені в ухвалі суду від 15.10.2025 усунуті не були.

Слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку реалізації права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Позивач просить звільнити її від сплати судового збору, враховуючи її майновий стан, оскільки є пенсіонером за віком та отримує мінімальний розмір пенсії.

На підтвердження вказаних обставин до заяви додано довідку Чугуївського об`єднаного управління ПФУ в Харківській області про доходи № 8592 1955 3454 2616, відповідно до якої позивач у 2024 році отримав 29 770,00 грн пенсії, а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 09.06.2025, згідно з якими за 2024 календарний рік щодо джерел виплачених доходів та утриманих податків значиться сума 3169,22 грн.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно частини 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може...», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26.07.2005).

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду у справі № 2-2823/11 від 22 травня 2023 року.

З наданої заявником довідки, виданої ОСОБА_1 , остання перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області (Чугуївському об`єднаному управлінні ПФУ в Харківській області) і отримує пенсію за віком. Сума пенсії за період з січня 2024 року по грудень 2024 року складає 29 770,00 грн, сума доходу - 3169,22 грн. Отже, 5% від 32 939,22 грн (суми сумарного доходу за 2024 рік) становить 1 646,96 грн, а розмір судового збору за подання позовної заяви 1211,20 грн, що не перевищує 5% річного доходу позивача за 2024 рік.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово вказував, що вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Разом із тим, ЄСПЛ виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий їх розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя (Case of Georgel and Georgeta Stoicescu (справа «Георгел і Георгета Стоіческу проти Румунії», № 9718/03).

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію.

Таким чином, надання належних та допустимих доказів відсутності матеріальних ресурсів на момент звернення з позовною заявою є визначальним для прийняття судом рішення у відповідності достатті 136 ЦПК України.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, особа, яка подала позовну заяву у цій справі, не надала достатніх доказів на підтвердження виключних обставин для звільнення або відстрочення сплати судового збору. Таким доказами могли б бути документи, що підтверджують наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на викладене, чинним законодавством не передбачено наведених заявником підстав для звільнення від сплати судового збору або відстрочення, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення. При цьому, заявник не позбавлений можливості повторно подати клопотання про звільнення його від сплати судового збору з підстав, визначених приписами ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Щодо доводів ОСОБА_1 про наявність застосування положень ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів", згідно з яким судовий збір у справі за позовом про захист прав споживачів сплачуватися не повинен, то суд зазначає, що про відсутність підстав для застосування до спірних правовідосин приписів Закону України «Про захист прав споживачів» наголошено в постанові Харківського апеляційного суду від 25.09.2025 у вказаній справі, що має враховуватися судом під час вирішення питання щодо сплати судового збору на загальних підставах.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України«Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову становить 48 108,74 грн., а тому при зверненні до суду позивачка має сплатити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку становить 1 211,20 грн., або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За вищенаведених обставин, враховуючи відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що недоліки, зазначені в ухвалі від 15.10.2025, позивачем не усунуті, а тому вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали.

Окрім того, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Керуючись ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Слобідського районного суду міста Харкова від 15.10.2025, який не може перевищувати десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Ганна КОЖИХОВА