Справа № 635/4156/25
Провадження № 2/635/4274/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

секретар судового засідання Загайко Г.Я.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Пісочинська селищна рада,

приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська Світлана Олександрівна,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська Світлана Олександрівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 травня 2025 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 липня 2025 року задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів, витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревської С.О. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30 липня 2025 року засобами поштового зв`язку від приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревської С.О. до суду надійшла копія спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 серпня 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська С.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Під час судового засідання 23 жовтня 2025 року суд до початку розгляду справи по суті позивач заявив клопотання, яким просив суд замінити неналежного відповідача Пісочинську селищну раду на належного відповідача Нововодолазьку селищну раду. При цьому позивач повідомив суд про те, що він не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу для заміни неналежного відповідача, оскільки на момент пред`явлення позову не мав відповідних документів, а в підготовче засідання не мав можливості з`явитись через стан здоров`я.

Представник відповідача Пісочинської селищної ради у судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи відповідач був повідомлений своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська С.О. у підготовче засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вислухавши пояснення позивача, роз`яснивши позивачу положення частини 3 статті 51 ЦПК України, та дослідивши наявні в матеріалах справи документи вважає наявними підстави для заміни неналежного відповідача Пісочинську селищну раду належним відповідачем Нововодолазькою селищною радою після закінчення підготовчого провадження з таких підстав.

Через відсутність позивача в підготовчому судовому засіданні, що унеможливило з`ясувати позицію позивача щодо заміни неналежного позивача відповідно до положень статті 53 ЦПК України, роз`яснити позивачу наслідки вчинення або невчинення певних процесуальних дій, , суд був позбавлений можливості вирішити питання щодо визначення належного відповідача по даній справі. Разом з тим з копії матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була надана третьою особою приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревською С.О.на виконання ухвали Харківського районного суду Харківської області від 21 липня 2025 року, суд встановив, що майно, яке входить до складу спадщини, знаходиться на території Нововодолазької селищної територіальної громади, де також знаходиться і місце відкриття спадщини. місцем. Враховуючи зазначене, суд висновує, що позовна заява ОСОБА_1 подана до неналежного відповідача Пісочинської селищної ради.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження№ 61-6327св20) вказано, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

За змістом статті 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Відповідачем є та зі сторін у процесі, яка вказується позивачем як порушник його права. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Тому, неналежним відповідачем є особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона повинна відповідати за пред`явленим позовом.

Як випливає зі змісту статей 51,175 ЦПК на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд, при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Якщо позивач помилився відносно обов`язку відповідача щодо поновлення порушеного права, суд має виходити із положень статті 51 ЦПК України та з урахуванням частини 5 статті 12 ЦПК України, роз`яснити позивачеві право на заміну неналежного відповідача.

Таким чином, суд, як орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до закону, має право й зобов`язаний визначити суб`єктний склад учасників процесу залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Це передбачено пунктом 1 частини 1 статті 189 ЦПК та іншими нормами процесуального права, які передбачають заміну неналежного відповідача чи залучення співвідповідачів.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України - завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За загальним правилом, якщо інше не встановлено ЦПК України, у відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування.

Разом з тим, статтею 30 ЦПК України передбачені категорії справ, для яких встановлено виключну підсудність.

За правилом частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пунктах 41, 42 постанови від 1 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» надав судам роз`яснення, де зазначив, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виключну підсудність встановлено для позовів, які виникають щодо нерухомого майна (частина перша статті 30 ЦПК України). Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Згідно з частиною 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18 Верховний Суд дійшов висновку про те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

У постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми про виключну підсудність.

Тому на спори, предметом яких є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, поширюються норми частини 1 статті 30 ЦПК України.

Відповідно до частини 1статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до частини 2 статті 31 ЦПК України справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа належить до виключної підсудності іншого суду.

Враховуючи, що після відкриття провадження у справі судом з`ясовано, що до складу спадщини, про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття якої, належить нерухоме майно, яке розташоване на території Нововодолазької селищної ради, суд за клопотанням позивача замінив неналежного відповідача Пісочинську селищну раду на належного відповідача Нововодолазьку селищну раду.

Отже, з огляду на те, що спір виник з приводу нерухомого майна, для якого цивільним процесуальним законом встановлено виключну підсудність, що стало підставою для заміни неналежного відповідача, суд дійшов висновку, що вказані у позовній заяві вимоги підлягають розгляду відповідно до положень статті 30 ЦПК України за правилами виключної підсудності, тобто за місцезнаходженням нерухомого майна.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана (стаття 32 ЦПК України).

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у пункті 1 статті 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (частина 1 статті 378 ЦПК України).

Отже, з огляду на вищенаведене, суд висновує про те, що дана справа не підсудна Харківському районному суду Харківської області та вважає за необхідне передати справу на розгляд до Нововодолазького районного суду Харківської області за встановленою підсудністю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 13, 27, 30, 31, 33, 48, 51, 76, 81, 83, 89, 175, 189, 259, 263 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Замінити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Пісочинської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська Світлана Олександрівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини неналежного відповідача Пісочинську селищну раду на належного відповідача Нововодолазьку селищну раду.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк із дня вручення даної ухвали для надання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) відповідачем одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до частини 1 статті 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Нововодолазької селищної ради, третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Туревська Світлана Олександрівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати за підсудністю до Нововодолазького районного суду Харківської області.

Ухвала в частині передання справи за підсудністю може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Бобко Т.В.

.