Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2182/20
Провадження № 2-р/376/4/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Коваленка О.М.,

за участю секретаря Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 07.10.2020 у цивільній справі № 376/2182/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування,

Встановив:

30.09.2025 до Сквирського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 07.10.2020, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 23.11.2021, про затвердження мирової угоди.

Заяву про роз`яснення судового рішення мотивовано тим, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування.

До проведення підготовчого засідання до суду надійшла спільна заява сторін у справі про затвердження мирової угоди з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок.

Спільна заява сторін про затвердження мирової угоди та мирова угода приєднані до матеріалів справи. Сторонам зрозумілі наслідки такого рішення та закриття провадження у справі, передбачені ст. 256 ЦПК України.

Ухволою суду від 07.10.2020 визнано мирову угоду укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за якою за ОСОБА_1 визнано право власності наквартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 95,45 кв. м, житлової площею 31,9 кв.м, що належала ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно закрито з посиланням на висновки, викладені в ухвалі Сквирського районного суду Київської області від 07.10.2020, головуючий судді Віговський С.І., про роз`яснення якої позивач ініціює питання.

Роз`яснення вказаної ухвали є необхідним для державної реєстрації права власності, оскільки при зверненні до державного реєстратора виникли труднощі, а саме: у первинних правовстановлюючих документах (договір купівлі-продажу, витяг з реєстру) зазначена площа 47,3 м2, що не відповідає фактичній загальній площі 95,45 м2, включно з добудованим балконом, та ухвалі суду.

Посилаючись на зазначене, ОСОБА_1 просить роз`яснити резолютивну частину ухвали суду від 07.10.2020, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 23.11.2021, у цивільній справі № 376/2182/20 щодо визначення площі квартири 95,45 м2, та підтвердити, що площа включає легалізовану добудову (балкон), виконану на підставі дозвільних документів 2006 року, щоб державний реєстратор міг здійснити реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за фактичною площею 95,45 м2, включно з добудованим балконом.

Перевіривши доводи заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до положень статті 124, пункту 9 частини другої статті 129 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Вказане є складовою права на справедливий суд та однією із процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Процесуальний порядок роз`яснення судового рішення регулюється положеннями статті 271 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено (частина четверта зазначеної статті).

Частиною другою статті 271 ЦПК України передбачено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Виходячи зі змісту положень зазначених норм, суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Незрозумілим слід вважати таке судове рішення, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Підставою для роз`яснення судового рішення є утруднення чи неможливість його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового рішення, який полягає в усуненні неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Суть роз`яснення судового рішення полягає у тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Якщо у заяві про роз`яснення рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в такому роз`ясненні.

Аналогічний правовий висновок викладено в ухвалах Верховного Суду від 30 січня 2024 року у справі № 607/2611/22, від 05 квітня 2023 року у справі № 127/16528/20, від 15 червня 2022 року у справі № 759/1382/19.

Таким чином, механізм, визначений статтею 271 ЦПК України, не може використовуватися, якщо хтось з осіб, які беруть участь у справі, не погоджується з висновками суду по суті спору або не розуміє мотивацію судового рішення.

Ухвала Сквирського районного суду Київської області від 07.10.2020, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 23.11.2021, про затвердження мирової угоди у цивільній справі № 376/2182/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування, є мотивованою, чіткою та зрозумілою і не містить варіантів різного тлумачення резолютивної частини, яка викладена чітко, доступно, не є суперечливою та не передбачає декілька варіантів тлумачення.

Вимоги заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали фактично зводяться до внесення в ухвалу нових даних, що неприпустимо шляхом роз`яснення судового рішення, а саме: щодо визначення площі квартири 95,45 м2, та підтвердити, що площа включає легалізовану добудову (балкон). Але заявником не надано суду доказів про внесення зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно забудовником. Державний реєстратор здійснює реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за фактичною площею 95,45 м2, включно з добудованим балконом, після введення добудови в експлуатацію та внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно забудовником.

Ураховуючи наведене, дослідивши доводи та мотиви заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвала Сквирського районного суду Київської області від 07.10.2020, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 23.11.2021, про затвердження мирової угоди, суд робить висновок про відсутність підстав для задоволення заяви.

Керуючись статтями 260, 271 ЦПК України, суд

Постановив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Сквирського районного суду Київської області від 07.10.2020, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 23.11.2021, про затвердження мирової угоди у цивільній справі № 376/2182/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданою до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.М. Коваленко