Провадження № 2/750/2943/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 жовтня 2025 року м. Чернігів
Деснянський районний суд м. Чернігова в складі:
судді Слісаря А.В.,
секретаря Примак Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Ухвалою судді від 15.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, яку призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та призначено для розгляду по суті на 10.09.2025.
У судове засідання, призначене на 10.09.2025 представник позивача не з`явилася, у поданій через канцелярію суду письмовій заяві дала згоду на заочний розгляд справи, просила задовольнити позов, а справу слухати за її відсутності.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи сповіщався завчасно і належним чином. Повістка відповідачу надсилалася за зареєстрованим у встановленому законом порядку.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
На підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Згідно з вимогами статей 280-281 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.
Судом установлено, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з постачання електричної енергії, які надавалися позивачем за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час проведення технічної перевірки приладів обліку у помешканні відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення пп.20 п.5.5.5, п. 7.6, п.п. 7 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, а саме: здійснено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку відкритим типом прокладання. Місце самовільного підключення від ввідного перемикача на сходовій клітині в квартиру АДРЕСА_2 в обхід електролічильника. Електроенергія споживається, приладами обліку не враховується. Місце самовільного підключення демонтовано (відрізано від ввідного перемикача).
Співробітниками AT „Чернігівобленерго було складено Акт про порушення № 001519 від 06 березня 2025 року в присутності представників AT «Чернігівобленерго» та свідка електромонтера КП «ЖЕК-10» Шинкаренко В.В.
29 квітня 2025 року відбулось засідання комісії Чернігівських МЕМ по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії без участі споживача, яка запрошувалася на засідання комісії, про що складений протокол № 96.
Доказів, які б спростовували доводи позивача, відповідачем суду не надано.
Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.
Так, частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Водночас, пунктом 4 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії.
Відповідно до пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; споживач електричної енергії зобов`язаний узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; не допускати без облікового користування електричної енергії від технологічних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу, у разі виявлення без облікового користування електричною енергією.
Пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Згідно із пунктом 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
Відповідно до частин першої, другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України), особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню у повному обсязі, і з відповідача необхідно стягнути збитки за безоблікове споживання електроенергії.
Також, відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору.
Ураховуючи викладене, керуючись статтями 12, 13, 81, 141, 258, 259, 265, 279, 280-282, 289, 354 ЦПК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» 3028 грн 00 коп. у відшкодування витрат по сплаті судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А.В. Слісар