Провадження № 2/752/299/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Крекотень О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

присутні:

позивач 1: ОСОБА_1

позивач 2: ОСОБА_2

відповідач: ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та просять стягнути з відповідача на користь позивачів майнову шкоду в розмірі 55 967,00 грн., завдану внаслідок залиття квартири, а також судові витрати.

В обгрунтування позову зазначено, що позивачі є власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 14.03.2021р. квартиру позивачів було затоплено внаслідок пошкодження підводки гарячої води до змішувача в кухні у розташованій вище квартирі №80 , яка належить відповідачу. Внаслідок залиття було пошкоджено стелю, стіни, шпалери у двох жилих кімнатах та в коридорі. Цей факт підтверджується Актом про залиття від 18.03.2021р., що складений ЖЕД 110. Як додатково зазначають позивачі, залиття квартири відповідачем відбувалось систематично. Внаслідок залиття квартира потребує поточного ремонту. Для визначення вартості розміру збитку позивачі звернулись до суб`єкта оціночної діяльності, яка визначила за звітом розмір майнової шкоди, що склав 55 967,00 грн., яку позивачі просять стягнути за свою користь з відповідача.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 19.11.2021р. відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Відповідачка надала відзив за яким, вважає позовні вимоги безпідставними та просить відмовити в їх задоволенні. Відповідачка звертає увагу суду на те, що акт про залиття, на який посилаються позивачі, складений у двох редакціях, кожна з яких була складена в різний час і за різних обставин та зі значними порушеннями. Крім того, в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та

прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, представники обслуговуючої організації не повідомили відповідача про дату та час складання Акту, чим позбавили відповідача можливості бути присутньою під час складання Акту та надати свої пояснення і заперечення. Також відповідач звертає увагу на те, що у зверненні №7313915, яке надійшло до диспетчерської служби з питань житлово-комунального господарства 14.03.2021р., було висловлено прохання направити слюсаря-сантехніка для фіксування причин залиття квартири, тоді як в обох редакціях Акту про залиття в якості зазначення характеру залиття та його причини, вказано, що згідно запису електронного журналу оперативно-диспетчерської служби м. Києва №7313915 від 15.03.2021р. залиття квартири АДРЕСА_4 , сталося внаслідок пошкодження підводки гарячої води до змішувача в кухні у розташованій вище квартирі АДРЕСА_5 . Відповідач категорично заперечує, що причиною залиття майна позивачів є пошкодження підводки гарячої води до змішувача в кухні у квартирі відповідача. Отже, відповідач звертає увагу на те, що обидві редакції Акту від 14.03.2021р. та від 18.03.2021р. не можуть бути належними та допустимими доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди позивачу, оскільки вони містять інформацію, що носить суперечливий характер; інформація про залиття є надуманою та такою, що не відповідає дійсності; Акт не містить інформації про прізвище, ім`я, по батькові та підпису власника квартири, що зазнала шкоди; Акт не містить висновку комісії щодо встановлення особи, що вчинила залиття та її підпису; при складенні Акту присутність зацікавлених осіб з боку винної особи комісією не забезпечено. Також, на думку відповідача, не може бути прийнятий як належний та допустимий доказ звіт про визначення вартості матеріального збитку від 17.05.2021р., оскільки при визначенні величини збитку був використаний Акт від 18.03.2021р.

У відповіді на відзив позивачі зазначають, що Акт про залиття від 18.03.2021р. відповідає встановлений Правилами №76 формі, складений комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира, що була залита, а тому є належним та допустимим доказом. Щодо присутності зацікавленої особи при складанні Акту, то як вказують позивачі, зі слів майстра ЖЕД-110, вона запрошувалась для участі в обстеженні квартири АДРЕСА_4 . Позивачам не відомо, з яких причин не з`явилась відповідачка, однак її відсутність не тягне за собою визнання складеного Акту залиття недійсним, оскільки нормативно-правовим актом визначено, що акт складається комісією балансоутримувача, а зацікавлені особи не входять до складу такої комісії. Окрім того, 14.03.2021р. одразу після виявлення залиття чоловік позивачки ОСОБА_4 був у квартирі відповідача, яка особисто у приміщенні кухні показала труби та пошкоджені з`єднання під мийкою, про що позивачами надається фото та інформація із смартфону про дату та час здійснення фотозйомки. Щодо складеного звіту, то позивачі зазначають, що обстеження квартири експертом проводилось з попереднім повідомленням та у присутності відповідачки, про що зазначено в самому звіті та про що свідчить її особистий підпис.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначає, що присутність зацікавлений осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою, що

визначено положеннями Правил. Представники обслуговуючої організації не повідомили відповідача про дату та час складання Акту, чим позбавили можливості бути присутньою під час складання Акту та надати свої пояснення і заперечення. Вказана в Акті причина залиття є надуманою та не відповідає дійсності.

У додаткових письмових поясненнях відповідач наголосила на тому, що нею доведено обгрунтовано та належними доказами відсутність обставин (фактів), якими позивачі обґрунтовують свої позовні вимоги щодо причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та наслідками у вигляді пошкодження майна.

За ухвалою суду від 11.20.2023р. призначалась у справі судова будівельно-технічна та товарознавча експертиза.

За ухвалою суду від 28.05.2025р. задоволено клопотання позивачів про виклик свідка, однак слід зазначити, що під час судового засідання сторона позивача повідомила, що у свідка немає можливості прибути для дачі показань, а тому питання щодо допиту свідка ними знімається.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 28.05.2025р. закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості їх сукупності, заслухавши учасників справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Матеріали справи свідчать, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_4 , що вбачається із Договору дарування частини квартири від 07.11.2008р., посвідченого державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Литвиненко Л.В., зареєстровано в реєстрі за №7-2596, та Свідоцтва про право власності на житло від 19.07.2007р.

14.03.2021р. сталося залиття належної позивачам квартири.

За Актом, складеним 18.03.2021р. у складі працівників структурного підрозділу КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» ЖЕД -11: майстра рем. Бригади ОСОБА_5 , майстра технічної дільниці ОСОБА_6 , слюсаря - сантехніка ОСОБА_7 та затвердженим начальником ЖЕД-110, проведено візуальне обстеження квартири АДРЕСА_4 згідно заяви від 15.03.2021р. №431/11/Х-70. При обстеженні квартири №72 було виявлено наступні недоліки: кімната №1 - стеля: сліди від залиття бурого кольору (водоемульсійне покриття) S=(2,80м * 1,70м); стіни: сліди від залиття бурого кольору (шпалери) S (1,02м * 2,50м). Кімната №2 - стеля: сліди від залиття бурого кольору (шпалери)

S=(2,50м * 3,05м); стіни (шпалери) S=(1,20м * 2,50м). Коридор - стеля : сліди від залиття бурого кольору (шпалери) S=(1,70м * 0,90м); стіни - сліди від залиття бурого кольору (шпалери) S=(1,50м * 2,50м). Кухня - стеля: сліди від залиття бурого кольору (водоемульсійне покриття) S=(1,70м * 0,90м); стіни: сліди від залиття бурого кольору (шпалери) S= (3,2м*1,10м). Згідно запису електронного журналу оперативно-диспетчерської служби м. Києва №7313915 від 15.03.2021р. залиття квартири АДРЕСА_4 , сталося внаслідок пошкодження підводки гарячої води до змішувача в кухні у розташованій вище квартирі АДРЕСА_5 .

У відповідності до п.п. 2.3.6. п. 2.3. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного Комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт (додаток №4).

З Додатку №4 до Правил вбачається, що в Акті має бути, зокрема, описано, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), чітко зазначено причини аварії, висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. З актом мають бути ознайомлені мешканці квартир.

Відповідач у відзиві вказала про те, що Акт про залиття є неналежним доказом, оскільки містить суперечливий характер, і їх було складено два Акти; інформація про залиття є надуманою та такою, що не відповідає дійсності; Акт не містить інформації про прізвище, ім`я, по батькові та підпису власника квартири, що зазнала шкоди; Акт не містить висновку комісії щодо встановлення особи, що вчинила залиття та її підпису; при складенні Акту присутність зацікавлених осіб з боку винної особи комісією не забезпечено.

Даний акт не береться судом до уваги як належний доказ на підтвердження причини аварії (залиття квартири), оскільки при визначенні причин аварії (залиття) комісія не здійснила обстеження квартири №80 , а зазначила відомості згідно запису електронного журналу оперативно-диспетчерської служби м. Києва №7313915 від 15.03.2021р., що залиття квартири АДРЕСА_4 сталося внаслідок пошкодження підводки гарячої води до змішувача в кухні у розташованій вище квартирі АДРЕСА_5 .

За ухвалою суду від 15.02.2023р. було призначено судову будівельно-технічну та товарознавчу експертизу, на розгляд якої, серед іншого, було поставлено питання визначення причини залиття квартири, що сталося 14.03.2021р. за адресою: АДРЕСА_1 .

За Висновком експерта від 30.01.2025р. №26209/23-42 встановити згідно даних візуально-інструментального обстеження технічну причину залиття квартири АДРЕСА_4 , що сталося 14.03.2021р., не вбачається можливим у зв`язку з добрим технічним станом інженерних систем та відсутністю на час проведення обстеження витоків рідини у квартирі АДРЕСА_5 .

Разом з тим, у судовому засіданні відповідач пояснила, що дійсно14.03.2021р. в її квартирі стався прорив води на з`єднанні до крану, вказуючи, що цей прорив, імовірно, відбувся через сильний тиск подачі води у трубах, який вона визначила по характерному звуку у трубах. Разом з тим, відповідачка зазначила, що хотіла

відшкодувати позивачам нанесену шкоду, однак обидві сторони не зійшлися на вартості збитків. І, окрім того, вона не мала на той час тих коштів, які просили позивачі за нанесену шкоду.

У матеріалах справи наявний Звіт по заявках у роботі з 01.01.2021р. по 14.07.2021р. ЦДС Голосіївського району м. Києва, з якого вбачається, що 15.02.2015р. поступила заявка, номер заявки 7313915, тип заявки - залиття зверху (не значне), напрямок робіт - сантехніка, опис заявки - зі слів мешканців очікує сантехніка на 15.03. на 2 половину дня (зафіксувати залиття), заявка закрита - 15.03.2021р., коментар по задачі - у квартирі 80 порив.

При вирішенні даної справи суд враховує, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019р. у рамках розгляду цивільної справи №757/31418/15-ц.

Отже, виходячи із тверджень самої відповідачки про те, що в її квартирі ІНФОРМАЦІЯ_1 стався прорив води, а також враховуючи презумпцію вини, яка не спростована відповідачем, суд доходить до висновку про наявність вини відповідача у прориві води, що стався в її квартирі та наніс матеріальну шкоду у квартирі позивачів.

Для визначення розміру збитків від залиття квартири позивачем ОСОБА_1 замовлялось дослідження вартості матеріального збитку, завданого власнику через пошкодження майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . За виконаним дослідженням складено Звіт від 17.05.2021р., за яким вартість матеріального збитку, завданого власнику на дату оцінки 17.05.2021р., складає 55 967,00 грн.

Окрім того, на виконання ухвали суду про призначення судової експертизи від 15.02.2023р. судовий експерт надав висновок від 30.01.2025р. №26209/23-42, за яким встановив вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди з урахуванням вартості будівельних матеріалів, робіт та фізичного зносу) для усунення наслідків залиття квартири АДРЕСА_4 згідно візуально-інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, в розмірі 44 630,40 грн. з ПДВ та 37 192,00 грн. без ПДВ.

Однак висновок експерта від 30.01.2025р. №26209/23-42 суд не покладає в основу рішення, оскільки при визначенні вартості матеріального збитку в судового експерта не було можливості встановити вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди, з урахуванням вартості будівельних матеріалів, робіт та фізичного зносу) для усунення наслідків залиття приміщення кухні квартири АДРЕСА_4 , через проведені ремонтні роботи у вказаному приміщенні, про що судовим експертом зазначено у висновку.

Разом з тим Звіт від 17.05.2021р. містить відомості про пошкодження кухні та

включає розмір матеріального збитку по цьому приміщенню.

Додатково слід зазначити, що вказаний Звіт від 17.05.2021р. містить дефектний акт №17/05-2 від 17.05.2021р., який складений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_8 , з однієї сторони, позивачем ОСОБА_1 , як замовником, з другої сторони, та відповідачем ОСОБА_3 , з іншої сторони. Судом встановлено, що акт підписаний трьома сторонами. З нього вбачається, що був проведений огляд та обстеження квартири №72 та визначені пошкодження, що сталися у квартирі після її залиття. Також слід звернути увагу на те, що відповідач підписала цей дефектний акт без жодних зауважень з її сторони.

За таких обставин, суд при визначенні розміру збитків, що були спричинені залиттям квартири, в основу покладає Звіт від 17.05.2021р., виготовлений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_8 .

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Стаття 322 Цивільного кодексу України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.

Положеннями ст. 177 Житлового кодексу України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

У відповідності до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, при вирішенні даного спору обов`язковому з`ясуванню підлягає наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діяннями заподіювача та вини останнього і в її заподіянні.

Відповідно до ч. 1 ст. 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Частиною 1 ст. 1190 Цивільного кодексу України визначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди

повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Кожна сторона в силу статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не повинен нічого доказувати за своєю ініціативою, оскільки це - обов`язок сторін, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких умов суд може приймати та покладати в основу рішення по справі лише ті обставини, які були доведені сторонами. При цьому сторона сама визначає обсяг та достатність доказів, що надає до суду, а витребування таких доказів судом самостійно без наявності передбачених законом підстав у чітко визначених випадках було б порушенням принципу змагальності сторін у судовому процесі, що є неприпустимим

Таким чином, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини справи, оцінивши належним чином зібрані по справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

У відповідності до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на

сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються в разі задоволенні позову - на відповідача.

Таким чином, підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача 1 сума судового збору в розмірі 908,00 грн. та витрати на виготовлення звіту з визначення вартості матеріального збитку в розмірі 2 500,00 грн., з відповідача на користь позивача 2 сума судового збору в розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 133, 140, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 завданої матеріальної шкоди в розмірі 55 967,00 (п`ятдесят п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят сім грн. 00 коп.) грн.

3. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 908,00 (п`ятсот дев`яносто дев`ять грн. 28 коп.) грн. судового збору, 2 500,00 (дві тисячі п`ятсот грн. 00 коп.) грн. витрати на звіт з визначення вартості матеріального збитку.

4. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 908,00 (дев`ятсот вісім грн. 00 коп.) грн. судового збору.

5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення

або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач 1: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Позивач 2: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Повний текст рішення суду складено та підписано 24.10.2025р.

Суддя Ірина ОЛЬШЕВСЬКА