Провадження № 2/369/9313/25
УХВАЛА

31.10.2025 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Мартиненко В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою, визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно, поділ спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які проживали однією сім`єю та не перебували у шлюбі між собою,

В С Т А Н О В И Л А:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області з вказаним позовом звернувся ОСОБА_1 , в якому просив:

встановити факт, що має юридичне значення, а саме проживання однією сім`єю ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без реєстрації шлюбу у період з 1996 року по 2025 року за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати спільною сумісною власністю: земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0048, та житловий будинок садибного типу загальна площа 114,6 кв. м., житлова 57,4 кв. м;

у порядку поділу спільної сумісної власності подружжя визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на 1/2 земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0048, та 1/2 будинку розташованих за адресою АДРЕСА_1 ;

у порядку поділу спільної сумісної власності подружжя визнати за ОСОБА_5 право особистої приватної власності на 1/2 земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0048, та 1/2 будинку розташованих за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла. За життя позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_5 проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою, та набули у спільну сумісну власність спірне майно.

Судом на виконання вимог, передбачених ч. 6 ст. 187 ЦПК України, було здійснено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Проте відповідь до суду ще не надійшла.

Проте позовну заяву необхідно залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позовна заява не містить виклад обставин та в позовній заяві не зазначені та відповідно до неї не були додані докази, які підтверджують наявність або відсутність спадкоємців після смерті ОСОБА_5 , а саме: осіб, які у встановлений законом строк подали до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, та осіб, які прийняли спадщину як такі, що постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якими можуть бути довідка від житлово-експлуатаційної організації про осіб, які постійно проживали разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, а також відомості про наявність спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 .

А у разі неможливості самостійно надати докази, не подано клопотання про витребування доказів судом відповідно до ст. 83-84 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 2, 3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, а також обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2, п. 9, п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

В додатковій заяві до позовної заяви позивач вказав на те, що дійсною вартістю нерухомого майна є 580000 грн, на підтвердження чого позивач долучив оголошення щодо продажу аналогічного майна. Проте позивач зазначає ціну позову як половину вартості цього майна. Зважаючи на зміст двох позовних вимог щодо визнання майна спільною сумісною власністю жінки та чоловіка та щодо поділу майна, суд попередньо визначає ціну позову в розмірі 580000 грн.

Згідно із ч. 4 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Згідно із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно із п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Оскільки позовна заява містить позовну вимогу немайнового характеру та позовні вимоги майнового характеру, зважаючи на ціну позову в розмірі 580000 грн, розмір судового збору за подання вказаного позову складає 7011,20 грн (5800+1211,20).

Проте до позовної заяви долучено квитанції щодо сплати судового збору в загальному розмірі 4111,20 грн.

А отже позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 3000 грн та надати до суду документ, що підтверджує його сплату.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Тобто судовий збір підлягає сплаті за подання даної заяви на розрахунковий рахунок UA0010790, отримувач платежу ГУК у Київ.обл/Вишнева міс./22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37955989, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. податків), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір, Києво-Святошинський районний суд Київської області (101).

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених підстав позов належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків та запропонувати сплатити судовий збір та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або клопотання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та відповідні докази або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, роз`яснивши, що в іншому разі позов буде вважатися неподаним та йому повернутий.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою, визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно, поділ спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які проживали однією сім`єю та не перебували у шлюбі між собою, залишити без руху, надавши позивачу для виправлення недоліків строк 10 днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду в частині визначення розміру судових витрат до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мартиненко В.С.