Справа № 632/1727/25
провадження № 2/632/876/25

У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2025 р. м. Златопіль

Суддя Златопільського міськрайонного суду Харківської області Кузьменко С.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2025 року до Златопільського міськрайонного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка викладена російською мовою.

Ухвалою судді від 24 вересня 2025 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, запропоновано позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви. Зазначено строк виконання ухвали, попереджено про наслідки її невиконання.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою Златопільського міськрайонного суду Харківської області, 02 жовтня 2025 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 жовтня 2025 року цивільну справу за заявою ОСОБА_1 повернуто до Златопільського міськрайонного суду Харківської області.

Вимоги, зазначені в ухвалі судді від 24 вересня 2025 року, не виконані, що перешкоджає суду вирішити питання про відкриття провадження.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року у справі (№ 10-рп/99) за конституційними поданнями 51 народного депутата України про офіційне тлумачення положень статті 10 Конституції України щодо застосування державної мови органами державної влади, органами місцевого самоврядування та використання її у навчальному процесі в навчальних закладах України (справа про застосування української мови зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

У частині шостій статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» зазначено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

У судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів»(частина перша, друга статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»).

Відповідно до статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою (частина перша статті 9 ЦПК України).

У частині четвертій статті 9 ЦПК України зазначено, що учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно, реалізуючи своє право на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою володіють, а також право на судовий контроль на стадії досудового слідства, чи на оскарження судових рішень у касаційній інстанції заявник, який в установленому законом порядку був забезпечений послугами перекладача, вправі звертатися до нього по допомогу для перекладу документів, які готуються на розгляд суду за результатами якого може бути розпочато розгляд скарги, у тому числі ухвалено рішення про відкриття апеляційного чи касаційного провадження.

Переклад таких документів надає суду з`ясувати наявність в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених процесуальних вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

При цьому процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу саме суду процесуальних документів, переданих на його розгляд, складених недержавною мовою.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Об`єднаної Палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, висловленими у справі № 686/24639/17 (провадження № 51-5496кмо18) та справі № 521/12324/18 (провадження № 51-5817кмо21).

Оскільки у відведений судом строк, ухвала суду не виконана, а саме: не надано уточнену редакцію позовної заяви, яка повинна бути викладена державною (українською) мовою, що перешкоджає суду вирішити питання про відкриття провадження, тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає визнанню неподаною та поверненню заявниці.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху вона вважається неподаною та повертається заявниці.

Крім того, суд наголошує, що повернення позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не перешкоджає особі повторно звернутися із позовною заявою до суду, у тому порядку, який встановлений законом, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії повернути заявниці без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: С. Л. Кузьменко