Номер провадження 2/387/881/25
У Х В А Л А

29 жовтня 2025 року селище Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Солоненко Т. В.

вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований у Новоукраїнському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнського району Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 28 травня 2024 року, про що складено актовий запис №51.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що 28 травня 2024 року між сторонами зареєстровано шлюбу у Новоукраїнському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнського району Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) , про що складено актовий запис №51. З травня 2025 року подружні стосунки припинено, і поновлювати їх не бажає. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Відповідач у добровільному порядку не бажає розірвати шлюб, відтак позивачка звернулася до суду із даною позовною заявою.

Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 22.09.2025 цивільну справу №396/1975/25 передано за підсудністю до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2024 цивільну справу № 396/1973/25 передано на розгляд судді Солоненко Т.В.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що зазначена позовна заява не може бути прийнята до розгляду Добровеличківським районним судом Кіровоградської області та підлягає поверненню за підсудністю за наступних підстав.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачка ОСОБА_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 . До матеріалів справи долучено копію витягу з реєстру територіальної громади від 30.09.2024, де зазначено її місце реєстрації АДРЕСА_1 . Інших доказів про зареєстроване місце проживання чи перебування позивачки до матеріалів справи не долучено.

Відповідачем у справі є ОСОБА_2 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 . До матеріалів справи долучено копію витягу з реєстру територіальної громади від 13.09.2024, де зазначено його місце реєстрації АДРЕСА_1 .

Відповідно до відповіді №1782361 від 17.09.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, наданої на запит суду, ОСОБА_2 не знайдено .

Згідно отриманої судом інформації від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УППРЕ ЦПМУ ДМС в Кіровоградській області, вказано, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає у АДРЕСА_2 , з 04.07.2019.

20.10.2025 до суду надійшла відповідь Піщанобрідської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області № 13-07/33/1 від 17.10.2025 з інформацією, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно погосподарських книг не зареєстрований та не проживає за адресою АДРЕСА_2 .

З поданої до суду 17.10.2025 заяви ОСОБА_2 , а також скріншоту з додатку "Дія" встановлено, що він проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Частиною 1 статті 27 ЦПК України визначено, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 125 Конституції України визначено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Зазначена конституційна норма співвідноситься із положеннями частини 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якою визначено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтею 125 Конституції України визначено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Зазначена конституційна норма співвідноситься із положеннями частини 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якою визначено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Оскільки зі змісту позовної заяви відповідач проживає за адресою АДРЕСА_1 , то відповідно до положень ч.1 ст.27 ЦПК України, справа відноситься до територіальної підсудності Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Поняття право на «суд, встановлений законом» є структурним елементом права на справедливий суд, поширене тлумачення якого надано в прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини (справи «Сокуренко і Стригун проти України», «Занд проти Австрії», «Коем та інші проти Бельгії»), що відносить належність справ до юрисдикції певних категорій судів, тобто конкретного національного суду, що має юрисдикцію судити.

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, Законом України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу. При цьому, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст. 378 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, слід передати до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області,якому підсудна цивільна справа, тобто за місцем проживання відповідача.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст.31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 187 ЦПК України, ч.7 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", суд

ПОСТАНОВИВ :

Цивільну справу ЄУН 396/1975/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути за територіальною підсудністю до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області ( 27100, місто Новоукраїнка Кіровоградська область, вулиця Соборна, 34).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави передбаченої п. 1 ч. 1 ст.31 ЦПК України здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО