Провадження № 2-о/357/371/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., при секретарі Козубенко Я.С.,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2025 року заявник ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Слободяник Олену Сергіївну, звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною заявою, в якій просить суд встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували в родинних відносинах, як чоловік і дружина.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний дід заявниці ОСОБА_3 , після смерті якого залишився житловий будинок. ОСОБА_3 за життя склав заповіт на свого внука ОСОБА_5 , але той від прийняття спадщини відмовився, інших спадкоємців першої черги немає. Внучки померлого спадкодавця ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , одержали право на спадкування за правом представлення замість померлої дочки спадкодавця - своєї матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заявниця бажає прийняти спадщину після смерті діда, однак оформити її не має можливості, оскільки не може підтвердити родинні відносини померлих. Вказані обставини заважають заявниці реалізувати своє право на отримання спадкового майна, тому вона звернулась до суду за захистом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану цивільну справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.

22.08.2025 ухвалою судді прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження, призначено відкрите судове засідання 07.10.2025, витребувано від приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук Антоніни Валеріївни копію спадкової справи № 20/2020 від 27.05.2020 (в Спадковому реєстрі № 65881095 від 27.05.2020) щодо майна померлого ОСОБА_3 .

08.09.2025 на адресу суду надійшли витребувані докази.

В судовому засіданні, яке відбулось 07.10.2025, представник заявника ОСОБА_7 заяву підтримала, просила задовольнити, надала пояснення. В подальшому подала заяву про розгляд справи без заявника та її представника.

09.10.2025 від заінтересованої особи ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без її участі, заяву сестри підтримує в повному обсязі та проти її задоволення не заперечує.

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Вислухавши позицію представника заявника та покази свідків, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 30.04.2020, актовий запис № 837.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, що підтверджується копією матеріалів спадкової справи приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. № 20/2020 від 27.05.2020.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 звернулась ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Спадкоємець за заповітом - ОСОБА_5 , подав заяву про відмову від прийняття спадщини, реєстровий № 108.

Згідно з роз`ясненням приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. № 77/02-14 від 24.04.2025 неможливо встановити факт реєстрації шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , тому рекомендовано звернутися до суду.

ОСОБА_3 був зареєстрований за цією ж адресою, що вбачається з витягу з реєстру територіальної громади м. Біла Церква № 15.2-03/1356 від 29.05.2020. Разом з ним на день його смерті були зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є ОСОБА_6 , що вбачається з копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 від 13.11.2003, серії НОМЕР_3 від 25.04.2006.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 є дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_4 від 11.02.1986, серії НОМЕР_5 від 18.12.1991, серії НОМЕР_6 від 09.12.1965, свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_7 від 26.01.2002 та свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_8 від 18.02.1978.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 08.11.1957 перебували зареєстрованому шлюбі, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 3 від 17.08.2022.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9 від 24.10.2008, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_10 померла ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_10 від 15.10.2014.

ІНФОРМАЦІЯ_11 померла ОСОБА_11 , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_11 від 01.06.2016.

ІНФОРМАЦІЯ_12 помер ОСОБА_10 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_12 від 05.04.2017.

Заявником також надано копію військового квитка серії НОМЕР_13 від 10.05.1962, виданого на ім`я ОСОБА_3 .

Згідно з експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/1140-n від 21.10.2022, офіційно-документальним українським варіантом аналізованого особового імені є МЕФОДІЙ, похідна чоловіча форма імені по батькові МЕФОДІЙОВИЧ. Варіант цього імені МИХТОДЬ, похідна чоловіча форма імені по батькові ОСОБА_12 , одномастичні джерела фіксують як розмовний. З урахуванням зазначеного українські записи імені по батькові ОСОБА_13 і ОСОБА_12 у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

В судовому засіданні допитані свідки.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засідання зазначив, що померлий ОСОБА_14 є його рідним дідом, а ОСОБА_15 - бабою, відповідно ОСОБА_16 - його двоюрідні сестри. Наразі вони не можуть оформити спадщину після баби, яку фактично успадкував дід, через розбіжність у документах. Вказує, що бабуся з дідусем перебували в зареєстрованому шлюбі, тому рідні завжди їх вітали з річницями одруження.

Свідок ОСОБА_17 повідомила, що є тіткою ОСОБА_16 , оскільки її чоловік є братом дівчат, а також вона є хрещеною матір`ю ОСОБА_18 . Вказала, що ОСОБА_19 та ОСОБА_20 проживали разом та офіційно були в зареєстрованому шлюбі.

При вирішенні справи суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно із ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно зі ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Основним законом, яким регулюється оподаткування в Україні, є Податковий кодекс України.

Відповідно до п. 174.2.1 ПК України, об`єкти спадщини що успадковується членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення оподатковуються за нульовою ставкою.

Відповідно до роз`яснень п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

В даному випадку встановлення факту родинних відносин не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, а необхідне заявниці з метою реалізації її спадкових прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подана в порядку окремого провадження заява знайшла своє підтвердження під час розгляду справи судом, тому підлягає задоволенню повністю.

Згідно із ч. 7 ст. 294 (порядок розгляду справ окремого провадження) ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 263-265, 315, 316, 319, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували в родинних відносинах, як чоловік і дружина.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його підписання.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А. Ю. Цуранов