УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/4351/25

Номер провадження 2/495/2608/2025

16 вересня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Шевчук Ю.В.,

при секретарі судового засідання Кракатиці В.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

16.06.2025 ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бондаренко Г.Є., подала до суду позов до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, у якому просила суд визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17.06.2025 відкрито провадження, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

11.09.2025 через канцелярію суду від представника позивача адвоката Бондаренко Г.Є. подана уточнена позовна заява, у якій просить суд:

- визнати дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна № 1638/Б, укладений 12 червня 1998 року у Білгород-Дністровському представництві Одеської товарної біржі та зареєстрований на Одеській товарній біржі в «Журналі реєстрації біржових правочинів з нерухомістю», реєстраційний № 1638/Б, і зареєстрований у КП «Білгород-Дністровське БТІ» 20 вересня 1999 року, в реєстровій книзі за № 190, за реєстровим номер № 5582, між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), право власності на квартиру за АДРЕСА_2 , яка в цілому складається з літ. «А», поверх ІІ: 1-коридор; 2-шафа; 3-житлова, 4-кухня, 5-санвузол, 6-балкон, що розташована по АДРЕСА_3 .

Сторони у судове засідання не з`явилися. За відсутності сторін фіксування судового засідання не проводилось у силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне прийняти уточнену позову заяву позивача, у якій фактично останній змінив предмет позову.

Керуючись ст. 49, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти уточнену позовну заяву у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на майно.

В подальшому розглядати справу з урахуванням уточненої позовної заяви.

Роз`яснити відповідачу право надати відзив на уточнені позовні вимоги у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юлія ШЕВЧУК