Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3511/25
Провадження № 2-с/711/52/25
У Х В А Л А

17.10.2025 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 , яка подана його представником за довіреністю ОСОБА_3 , про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

01.05.2025 Придніпровським районним судом м. Черкаси видано судовий наказ № 711/3511/25 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХОЛД ЛІМІТЕД» заборгованості за спожитий природний газ в сумі основного боргу 15 870 грн. 62 коп., 3 % річних у сумі 598 грн. 74 коп., інфляційних втрати у розмірі 2 258 грн. 48 коп. та судового збору в сумі 302 грн. 80 коп., а всього 19 030 грн. 64 коп.

15.10.2025 представником боржника ОСОБА_1 , в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 , за довіреністю ОСОБА_3 , подана до суду заява про скасування вказаного вище судового наказу. Свої вимоги обґрунтовує тим, що про судовий наказ законний представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 дізналася лише в жовтні поточного року, коли виконавчою службою було розпочато активні виконавчі дії за рахунками її підопічного, а примірник судового наказу отримала в суді 02.10.2025.

Як зазначено, ОСОБА_1 рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.04.1999 у справі № 2-1364/99 визнаний недієздатним та йому рішенням цього ж суду від 30.10.2012 у справі № 2314/7960/12 призначено опікуна - рідну сестру ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Отже, опікун недієздатного, дізнавшись про існування судового наказу була дуже здивована, адже особисто контролює платежі за житлово-комунальні послуги у квартирі АДРЕСА_1 .

Заявник вказує, що зі змістом судового наказу категорично не погоджується та вважає, що судовий наказ має бути скасований, як такий, що винесений на підставі розгляду заяви, яка містила недостовірні дані про наявність заборгованості. Стверджує, що заборгованість по послузі відсутня. Крім того, зауважує, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору адже він є особою з інвалідністю 2-ї групи.

На підставі наведеного вище, заявник просить:

-поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу, виданого Придніпровським районним судом м. Черкаси 01.05.2025 у справі № 711/3511/25 (провадження № 2-н/711/337/25) за заявою ТОВ «Холд Лімітед» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за послуги з розподілу природного газу за типовим договором в сумі 19030 грн. 64 коп.;

-скасувати судовий наказ, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси 01.05.2025 у справі № 711/3511/25 (провадження № 2-н/711/337/25) за заявою ТОВ «Холд Лімітед» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за послуги з розподілу природного газу.

Враховуючи думку заявника та його представника, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною другою статті 171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що копія судового наказу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.05.2025 у справі № 711/3511/25 направлялася на адресу місця проживання боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) рекомендованим листом з повідомленням (супровідний лист від 01.05.2025 вих. № 711/3511/25/8841/2025), який повернувся на адресу суду не отриманим, з відміткою оператора поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на довідці про причини повернення (Ф.20) «за закінченням терміну зберігання», про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення ШКІ 297 (а.с. 28).

Водночас, як вбачається з відповіді Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради № 8190/12164-01-10 від 25.04.2025, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , з 03.06.2018 по 26.09.2018. Станом на 25.07.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , з 12.10.2018 дотепер.

Крім того, як стверджує заявник у своїй заяві, про судовий наказ законний представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 дізналася лише в жовтні поточного року, коли виконавчою службою було розпочато активні виконавчі дії за рахунками її підопічного, а примірник судового наказу отримала в суді 02.10.2025, про що свідчить відповідна розписка.

15.10.2025 представником боржника ОСОБА_1 , в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 , за довіреністю ОСОБА_3 , подано заяву від 15.10.2025 про поновлення процесуального строку для подання заяви про скасування вказаного вище судового наказу та безпосередньо його скасування.

У своїй заяві про скасування судового наказу заявник покликається на обставини, які, як вказує, можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті (вимоги стягувача не є безспірними; неправомірність та необґрунтованість нарахувань грошових коштів, які стягувач просив стягнути з боржника; наявність у ОСОБА_1 2-ї групи інвалідності (довідка серії МСЕ № 013700)).

Суд зазначає, що одним зі способів захисту прав суб`єктів цивільних правовідносин, зокрема, права на доступ до суду, є скасування судового наказу, що передбачено статтею 171 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Статтею дев`ятою Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону у статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває у межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зазначені положення законодавства та встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку про те, що у цьому випадку слід поновити строк заявнику для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки із змісту заяви вбачається необхідність перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин та виправлення можливої судової помилки.

У зв`язку із наведеними вище обставинами, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду та перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам виниклих правовідносин, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє опікун ОСОБА_4 , строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки заявником наведені поважні причини пропуску строку на подачу такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

З поданої заяви про скасування судового наказу вбачається, що заявник наполягає на скасуванні судового наказу і покликається на особливі обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 14 від 23.12.2012 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто у його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Враховуючи, що підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, заявник заперечує проти вимог стягувача та вважає їх необґрунтованими, тобто між сторонами виник цивільно-правовий спір, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження, суддя вважає, що виданий судом наказ підлягає скасуванню.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Частиною другою статті 164 ЦПК України визначено, що у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу, внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 247, 258, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ), в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ) строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Скасувати судовий наказ від 01.05.2025, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси у справі № 711/3511/25 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХОЛД ЛІМІТЕД» заборгованості за спожитий природний газ в сумі основного боргу 15 870 грн. 62 коп., 3 % річних у сумі 598 грн. 74 коп., інфляційних втрати у розмірі 2 258 грн. 48 коп. та судового збору в сумі 302 грн. 80 коп., а всього 19 030 грн. 64 коп.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 17.10.2025.

Суддя: С. М. Позарецька