УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 494/430/25

провадження № 61-12963ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Березівського районного суду Одеської області від 01 травня 2025 року та постанову Одеського апеляційного суду від 17 вересня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Березівського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» (далі - АТ «ДТЕК Одеські електромережі», Товариство) до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

29 квітня 2025 року до суду надійшла зустрічна позовна заява

ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про відшкодування завданої моральної шкоди.

Березівський районний суд Одеської області своєю ухвалою від 01 травня 2025 року, залишеною без змін постановою Одеського апеляційного суду від 17 вересня 2025 року, повернув ОСОБА_1 зустрічну позовну заяву на підставі частини третьої статті 194 ЦПК України.

14 жовтня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Березівського районного суду Одеської області від 01 травня 2025 року та постанову Одеського апеляційного суду від 17 вересня 2025 року в указаній справі.

Перевіривши доводи касаційної скарги та дослідивши зміст оскаржуваних судових рішень, колегія суддів Верховного Суду вважає, що у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити з таких підстав.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскаржена ухвала Березівського районного суду Одеської області від 01 травня 2025 року не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи.

Цивільне процесуальне законодавство України гарантує відповідачеві право на захист від пред`явленого позову шляхом подання зустрічного позову.

Так, відповідно до пункту 3 частини другої статті 49, частини першої статті 193 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з частиною сьомою статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відзив на позовну заяву подається відповідачем у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша статті 191 ЦПК України).

Частиною другою та третьою статті 193 ЦПК України передбачено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, який подається у строк для подання відзиву та заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина третя статті 194 ЦПК України).

Вказаною нормою права визначено обов`язок суду першої інстанції повернути зустрічну позовну заяву заявникові, у випадку, якщо остання подана з порушенням процесуального строку на її подання.

Таким чином, встановлений судом строк для подання відзиву на позовну заяву є процесуальним строком, встановленим судом, який трансформується у процесуальний строк, встановлений законом щодо пред`явлення зустрічного позову.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Встановлення процесуальних строків законом або судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків, при цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

У постанові Верховного Суду від 20 липня 2022 року у справі

№ 237/3566/17 (провадження № 61-13886св21) вказано, що «право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання».

Судами встановлено, що 27 лютого 2025 року АТ «ДТЕК Одеські електромережі» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

12 березня 2025 року Березівський районний суд Одеської області постановив ухвалу, якою відкрив провадження у справі № 494/430/25, вирішив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначив судове засідання на 03 квітня 2025 року, роз`яснив відповідачу право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно із рекомендованим повідомленням поштового відправлення, ОСОБА_1 22 березня 2025 року отримала копію ухвали від 12 березня 2025 року та копію позовної заяви з додатками. Таким чином, останнім днем подання відзиву на позов з урахуванням частини третьої статті 124 ЦПК України було 07 квітня 2025 року

ОСОБА_1 заявила клопотання, у якому просила відкласти призначене на 03 квітня 2025 року судове засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що вона має намір подати зустрічну позовну заяву.

Суд першої інстанції задовольнив клопотання ОСОБА_1 та відклав проведення судового засідання на 01 травня 2025 року.

29 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про відшкодування завданої моральної шкоди.

Березівський районний суд Одеської області, з яким погодився апеляційний суд, встановивши, що зустрічна позовна заява подана із пропуском встановленого строку, зважаючи на відсутність клопотання про його поновлення, дійшов обґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви на підставі частини третьої статті 194 ЦПК України.

Доводи касаційної скарги зводяться до власного тлумачення норм процесуального права та до незгоди з оскарженими судовими рішеннями суду попередніх інстанцій, висновків судів не спростовують, на законність

та обґрунтованість судових рішень не впливають, а тому не можуть бути підставою для їх скасування.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосування судами норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судових рішень, а тому у відкритті касаційного провадження належить відмовити.

Колегія суддів Верховного Суду також ураховує, що повернення судом зустрічного позову не позбавляє осіб права пред`явити позов у загальному порядку, а тому не є обмеженням доступу до правосуддя.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Березівського районного суду Одеської області від 01 травня 2025 року та постанову Одеського апеляційного суду від 17 вересня 2025 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов