Справа № 333/3941/24
Провадження № 2/333/233/25
У Х В А Л А

Іменем України

29 вересня 2025 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Кулик В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Березовської Д.Д.,

представника позивача Губрієнко А.О., представника відповідача адвоката Грищенка С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в режимі відео конференції, цивільну справу № 333/3941/24 за позовом КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії,-

В С Т А Н О В И В:

25.04.2024 року до суду надійшов позов КОНЦЕРНУ «МТМ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії за типовим індивідуальним договором про надання комунальної послуги з постачання теплової енергії № 75203821 від 01.11.2021 року, за адресою: АДРЕСА_1 (нежитлове приміщення), за період з листопада 2021 року по 31.01.2024 року, в загальній сумі 95 167 грн. 07 коп.

У подальшому, а саме 07.02.2025 року позовні вимоги було збільшено у зв`язку з уточненням даних стосовно площі нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , не 99 кв.м., а 106,8 кв.м. Тому позивачем здійснено коригування нарахувань за послугу з постачання теплової енергії за період з 01.11.2021 року по 31.10.2024 року на загальну суму 109 759 грн. 68 коп.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Грищенко С.М. заперечував проти прийняття уточненого позову від 07.02.2025 року, оскільки позивачем пропущено строк на подання уточненої позовної заяви, провадження у справі відкрито 26.04.2024 року за правилами спрощеного позовного провадження, розпочато розгляд справи, проводились судові засідання. Окрім того, в уточненому позові зазначено інший період нарахувань. Окрім цього, адвокат просив зупинити провадження в даній справі до прийняття Постанови Верховного суду у справі № 336/7350/22, так як правовідносини у справі є подібними до справи № 333/3941/24, справа є малозначною, з тим же позивачем та аналогічним предметом спору.

Представник позивача у судовому засіданні зазначила, що просить прийняти уточнену позовну заяву, зазначила, що послуги ОСОБА_1 отримував у повному обсязі, тому повинен за них сплатити. Зазначила, що акт обстеження підвального приміщення багатоквартирного будинку, наданий до суду представником відповідача датований 24.04.2025 року, а позовні вимоги мають інший період, тому даний акт позивач повинен прийняти до уваги вже при нарахуванні саме з 24.04.2025 року. Також, представник позивача заперечувала проти зупинення провадження у справі, так як вважає, що це призведе до тяганини у справі.

Заслухавши представників сторін, ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно з п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У позовній заяві позивач викладає вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч. 3 ст. 274 ЦПК України).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявленнч ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову, такий правовий висновок надано Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17.

У пунктах 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.04.2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії за адресою: АДРЕСА_1 (нежитлове приміщення) за період з листопада 2021 року по 31.01.2024 року в загальній сумі 95 167 грн. 07 коп.

26.04.2024 року ухвалою суду провадження у справі було відкрито, розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

11.07.2024 року представником відповідача було подано відзив на позовну заяву.

22.05.2024 року, 21.06.2024 року, 11.07.2024 року, 24.09.2024 року призначались судові засідання, були відкладені за заявою представника позивача.

05.11.2024 року проведене судове засідання, розглянуто клопотання представника відповідача.

29.11.2024 року, 13.01.2025 року відкладено судове засідання за заявою представника позивача.

07.02.2025 року позивачем було подано уточнену позовну заяву, позовні вимоги було збільшено у зв`язку з уточненням даних стосовно площі нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , не 99 кв.м., а 106,8 кв.м. Тому позивачем здійснено коригування нарахувань за послугу з постачання теплової енергії за період з 01.11.2021 року по 31.10.2024 року на загальну суму 109 759 грн. 68 коп.

Матеріали справи свідчать, що справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, та перше судове засіданні було призначено на 22.05.2024 року, в подальшому судові засідання відкладалися за клопотанням представника позивача, та 05.11.2024 року було розпочато розгляд справи по суті.

Оскільки на момент подання уточненої позовної заяви розгляд справи по суті вже розпочато, право на збільшення позовних вимог втрачено, позивачем не обгрунтовано поновлення строку на подання заяви про збільшення позовних вимог після початку розгляду справи по суті і навіть не заявлено клопотання про поновлення такого строку, суд приходить до висновку про відмову у прийняті такої заяви.

Щодо клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження в справі у випадку, зокрема, перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Тлумачення п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України свідчить про те, що суд може зупинити провадження у справі лише у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку: а) палатою; б) об`єднаною палатою; в) Великою Палатою Верховного Суду та прийняття ними до свого провадження.

При цьому, така підстава для зупинення провадження у справі застосовується у тому разі, коли на розгляді перебуває справа, за наслідками перегляду якої Верховний Суд може прийняти постанову, у якій міститься правовий висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, палата, об`єднана палата, що передала справу на розгляд палати, об`єднаної палати, Великої Палати (ч. 2 ст. 416 ЦПК України).

Такий висновок щодо застосування норм процесуального права викладені у постанові Верховного Суду від 21.07.2021 року в справі № 265/2189/20, провадження № 61-14007св20).

Підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 27.09.2023 року у справі № 588/1156/21, провадження 61-10755св23, та у справі № 156/752/22, провадження 61-10204св23.

З урахуванням зазначеного, суд не вбачає підстав для зупинення провадження у даній цивільні справі, оскільки справа № 336/7350/22 перебуває на розгляді Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, а не Об`єднаної палати чи Великої Палати Верховного Суду, тому в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Грищенка С.М. про зупинення провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 49, 252 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити КОНЦЕРНУ «МІСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» у прийнятті уточненої позовної заяви та повернути її позивачу.

Відмовити представнику відповідача адвокату Грищенку Сергію Миколайовичу у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з її проголошення до Запорізького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Запорізького апеляційного суду.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя В.Б. Кулик