24.10.2025 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/9929/25
Провадження № 2-о/644/243/25
У Х В А Л А

24 жовтня 2025 року

Суддя Індустріального районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради

про визнання особи недієздатною та встановлення опіки

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Харкова з заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 недієздатною та призначити його, ОСОБА_1 , її опікуном.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177, 294 цього Кодексу, у зв`язку із чим її слід залишити без руху із наданням заявнику строку для усунення недоліків виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, а саме: тоді, коли факти, що підлягають встановленню, можуть вплинути на їх права та обов`язки; якщо це організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Верховний Суд у справі № 195/1605/16, постанова від 07.10.2020, зазначив, що особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд такої справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажанням скористатися правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях. Навіть у разі наявності реальних, доведених застережень щодо небезпеки безпосередньої участі цієї особи у розгляді справи для інших осіб або для неї самої суд повинен, принаймні, мати візуальний контакт із цією особою, а краще - опитати її (за необхідності - дистанційно, у режимі відеоконференції).

Розгляд справи за заявою про визнання особи недієздатною за відсутності особи щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною є грубим порушенням вимог процесуального закону, зокрема статті 299 ЦПК України, подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №756/6838/17 (провадження №61-10584св20).

Таким чином, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажанням скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях.

Всупереч викладеному, заявником у заяві про визнання особи недієздатною, та призначення опікуна не залучено до розгляду справи особу, щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною.

Крім того, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні і дотепер.

Указом Президента України № 69/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було оголошено загальну мобілізацію в Україні. Правовий режим загальної мобілізації продовжувався та триває в Україні і дотепер.

Пунктом 3 ч. 12 ст.26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-XII від 25 березня 1992 року передбачено, що військовослужбовці звільняються з військової служби через сімейні обставини або з інших поважних причин на таких підставах, зокрема, у воєнний час - у зв`язку з необхідністю здійснення опіки над особою, визнаною судом недієздатною, за умови що за такою особою не здійснюється піклування (опіка) іншими особами.

З огляду на викладені вище обставини, судове рішення про визнання ОСОБА_2 недієздатною та призначення їй опікуном заявника дають обґрунтовані підстави вважати, що вказана заява могла бути подана з метою звільнення заявника з військової служби, а тому заявнику необхідно визначитись із усім колом заінтересованих осіб, які мають бути залучені до розгляду цієї заяви, зокрема, і щодо можливого залучення до розгляду заяви компетентного органу військового управління (військової частини, районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки тощо).

Крім того, як вбачається із заяви, заявник звернувся до суду із заявою про визнання особи недієздатною.

Згідно ч.1 ст.41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Вимогами ст. 58 ЦК України передбачено, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Згідно з ч. 1ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ст. 63 ЦК України опікуна або піклувальника призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу.

Згідно ст. 60 ЦК України - суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

У відповідності до ч.1 ст.300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

З аналізу зазначених норм матеріального та процесуального права, слід виснувати, що чинним законодавством чітко передбачено, що призначення опікуна, у разі визнання судом особи недієздатною, є обов`язком суду, за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Вказаний вище висновок повністю узгоджується із положеннями ч. 3 ст.296 ЦПК України, відповідно до яких визначено, що у членів сім`ї та близьких родичів, яким є заявник відносно ОСОБА_2 , є лише право на звернення до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, а не із заявою про призначення заявника опікуном над такою особою.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до заяви не додано подання органу опіки та піклування про можливість призначення його опікуном над недієздатною фізичною особою, а також доказів того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Частинами 1, 2 ст.294 ЦПК України визначено, що під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази.

Враховуючи вищевикладене, заявнику необхідно надати суду подання (висновок) органу опіки та піклування про можливість призначення його опікуном над фізичною особою, щодо якої ним ставиться питання про визнання такої особи недієздатною.

У випадку неможливості з об`єктивних причин надати означене подання (висновок, то, керуючись ч.4 ст.83 ЦПК України, заявнику слід повідомити суд письмово про те який доказ ним не може бути подано та докази, які підтверджують, що заявник здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

В порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заявник не зазначає відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення ч. 5 ст. 177 ЦПК України заявником до заяви взагалі недолучені докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтуються його вимоги (медична документація, висновки тощо в підтвердження стану здоров`я ОСОБА_2 ).

В порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заявник не зазначає докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності).

Заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи ( вимога п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

В порушення вимог ст. 175 ЦПК України, не зазначено щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових доказів, які додані до заяви.

Крім того, заява не містить підтвердження заявника про те, що ним не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав, що суперечить п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Всупереч вказаної норми заявником надано до суду копії доказів без належного їх засвідчення.

Крім того, в заяві ОСОБА_1 просить призначити по справі судову психіатричну експертизу.

Відповідно до ч.1 ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Частиною 1 статті 105 КПК України встановлено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Однак, заява не містить вмотивованого окремого клопотання про призначення експертизи.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, клопотання учасника судового розгляду про призначення експертизи має містити як перелік питань, з яких експерт має надати суду висновок, так і найменування закладу, якому необхідно доручити проведення експертизи, мотиви призначення експертизи, що заявником не зазначено.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, заяву слід залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків. Протягом наданого судом строку заявнику слід подати до суду заяву, яка б відповідала вимогам ст.ст.175,177, 294 ЦПК України, з усуненням вказаних в даній ухвалі недоліків.

Керуючись ст .ст. 175, 177, 185, 293, 294, 315-319 ЦПК України, п.п.1, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради про визнання особи недієздатною та встановлення опіки про визнання особи недієздатною та встановлення опіки- залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунення встановлених судом недоліків заяви, а саме: визначитись з колом заінтересованих осіб; надати подання органу опіки та піклування про призначення заявника опікуном; долучити докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтуються вимоги заявника; надати вмотивоване окреме клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи для встановлення психічного стану ОСОБА_2 , із зазначенням переліку питань, з яких експерт має надати суду висновок, мотиви призначення експертизи та найменуванням експертної установи, якій необхідно доручити проведення експертизи; зазначити щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових доказів, які додані до заяви; підтвердити, що ним не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав; вказати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності); зазначити про наявність у заявника або іншої особи оригіналів письмових доказів, які додані до заяви, засвідчити належним чином подані до суду докази.

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення заявнику даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернена заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24.10.2025.

Суддя В.О. Попова