справа № 208/7499/25
провадження № 2-с/208/711/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про скасування судового наказу)

27 жовтня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Подкопаєва І.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Черненко Тетяну Борисівну, про скасування судового наказу № 208/7499/25, виданого 18.06.2025 року Заводським районним судом міста Кам`янського, за заявою Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Міськшляхтепло» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за теплопостачання, судового збору, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні суду знаходилась цивільна справа за заявою Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Міськшляхтепло» про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 по оплаті за теплопостачання, судового збору.

18.06.2025 року Заводський районний суд міста Кам`янського видав судовий наказ № 208/7499/25 про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП КМР «Міськшляхтепло» заборгованості по оплаті за теплопостачання в розмірі 27 710 (двадцять сім тисяч сімсот десять) гривень 31 копійок, витрати зі сплати судового збору у розмірі 302,8 грн.

22.10.2025 року представник боржника ОСОБА_1 адвокат Черненко Тетяна Борисівна звернулася до Заводського районного суду міста Кам`янського із заявою про скасування вищезазначеного судового наказу, що містить, в тому числі, і клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними і поновлення пропущеного процесуального строку

В обґрунтування заяви представник боржника ОСОБА_2 адвокат Черненко Т.Б. зазначає, що ОСОБА_1 отримала судовий наказ та копію заяви про видачу судового наказу разом із додатками через неї лише 07.10.2025 року під час ознайомлення із матеріалами наказного провадження у приміщенні Заводського районного суду міста Кам`янського. Строк на подачу заяви про скасування судового наказу починається з 08.10.2025 і по 22.10.2025 року включно. Після ознайомлення із матеріалами справи у приміщенні Заводського районного суду міста Кам`янського, в тому числі із заявою про видачу судового наказу було з`ясовано, що з боржниці стягується сума заборгованості за, начебто, надані на отримані боржницею послуги з поставки теплової енергії (центрального опалення) за період 01.11.2018 року по 01.03.2025 рік. У заяві про видачу судового наказу взагалі не вказано, за який саме період виникла заборгованість за послуги теплопостачання, виходячи із Довідки за послуги централізованого опалення КП КМР «Міськшляхтепло», сума заборгованості розрахована за період з 01.11.2018 року по 01.03.2025 рік. Таким чином, заборгованість розрахована стягувачем більш ніж на 5 років раніше, ніж відбулося набуття боржницею права власності на 2/3 частки об`єкту до якого, начебто, надавалися послуги з теплопостачання. Тим більш, заява про видачу судового наказу стосується лише одного боржника ОСОБА_1 і взагалі не містить вимоги до іншого власника ОСОБА_3 , який не є членом сім`ї боржниці. Таким чином, сума заборгованості, яка розрахована виключно відносно одного боржника є несправедливою. Тим більш, у відповідності до інформації, що міститься у довідці № 09-12/265 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданої 17.11.2023 року виконавчим комітетом Новосанжарської селищної ради Полтавської області, боржниця постійно проживала і була зареєстрована по АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, просить визнати поважними причини пропуску строку, поновити пропущений процесуальний строк та скасувати судовий наказ № 208/7499/25 від 18.06.2025 року.

Дослідивши матеріали заяви, суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Відповідно до статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Отже, початок перебігу процесуального строку процесуальний закон визначає з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів боржнику.

Порядок вручення копії судового наказу та доданих до нього документів визначений статтею 169 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 169 ЦПК України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного.

Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

З матеріалів справи вбачається, що копія оскаржуваного судового наказу була отримана боржником ОСОБА_1 в Заводському районному суді міста Кам`янського через представника 07.10.2025 року, що підтверджується заявою про ознайомлення із матеріалами справи та видачу судового наказу, яка долучена до матеріалів справи. Інших доказів отримання копії судового наказу боржником матеріали справи не містять.

З урахуванням вищевикладеного, суддя дійшла до висновку, що встановлений законом процесуальний строк для подання заяви про скасування судового наказу не пропущений.

Щодо вимоги про скасування судового наказу.

Загальні вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу визначені у статті 170 ЦПК України.

Відповідно до частин другої - шостої статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_2 не погоджується із вимогами стягувача, оскільки вважає їх необґрунтованими, зазначає, що заборгованість розрахована стягувачем більш ніж на 5 років раніше, ніж відбулося набуття боржницею права власності на 2/3 частки об`єкту до якого, начебто, надавалися послуги з теплопостачання. Тим більш, заява про видачу судового наказу стосується лише одного боржника ОСОБА_1 , і взагалі не містить вимоги до іншого власника ОСОБА_3 , який не є членом сім`ї боржниці. Таким чином, сума заборгованості, яка розрахована виключно відносно одного боржника є несправедливою.

Дослідивши матеріали справи, заяву про скасування судового наказу, суд дійшов до висновку про наявність підстав для скасування судового наказу, з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Аналіз норм ЦПК України, які регламентують наказне провадження, дає підстави для висновку про те, що наказне провадження - це самостійний вид провадження цивільного судочинства, що існує поряд із позовним і окремим провадженням, якому притаманна певна процесуальна форма, що має певні особливості, пов`язані з тим, що ця форма забезпечує захист прав та інтересів стягувача, що має документи проти боржника, який не виконує свої зобов`язання.

Метою наказного провадження є спрощення, скорочення та здешевлення судової процедури у тих випадках, коли це можливо та виправдано, та є ефективним засобом захисту прав боржника у безспірних справах. Цей вид провадження не є свідченням відсутності спірних відносин між сторонами, однак в силу очевидності права вимоги заявника відсутній спір про наявність самого права. Безспірні вимоги заявника у наказному провадженні - це такі вимоги заявника, із яких не вбачається спір про право, тобто це вимоги, що випливають із повністю визначених і неоспорюваних цивільно-правових відносин.

Як встановлено частиною першою статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Судовий наказ може бути видано, якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, тощо з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості (пункт 3 частини першої статті 161 ЦПК України). До заяви про видачу судового наказу додаються, серед іншого, копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості (пункт 3 частини третьої статті 163 ЦПК України).

Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII від 09.11.2017.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України № 2189-VIII надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Зі змісту заяви про видачу судового наказу вбачається, що вимога про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги пред`явлена до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відповідю Відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради № 19/7210 від 11.06.2025 року.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору (пункт 2 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII);

- споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач (пункт 13 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII);

- індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII).

Відповідно до частин першої третьої статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.

Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг.

Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

З системного аналізу вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» випливає, що обов`язок з оплати наданих житлово-комунальних послуг покладається солідарно на власника квартири та наймачів/орендарів/користувачів квартири.

Зі змісту поданої заяви слідує, що вимога про стягнення оплати за надані житлово-комунальні послуги пред`явлена лише до боржника ОСОБА_1 .

Відповідно до Відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності/довірчої власності: 22606932 від 30.09.2017 року власником квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_3 .

Відповідно до рішення Заводського районого суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у справі № 208/6050/22 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна, набутого під час шлюбу, позовні вимоги задоволено, визнано квартиру АДРЕСА_3 , спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , визнано за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину квартири і за ОСОБА_1 на 2/3 частини квартири.

При цьому, вимога про стягнення заборгованості за судовим наказом пред`явлена і задоволена не до всіх власників/користувачів квартири солідарно, а лише до ОСОБА_1 ..

Суддя, оцінивши доводи заяви про скасування судового наказу, дійшла до висновку, що заява представника боржника ОСОБА_1 адвоката Черненко Тетяни Борисівни відповідає вимогам щодо форми і змісту заяви, встановленим статтею 170 ЦПК України, підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, доводи заявниці про необґрунтованість вимог стягувача підтверджуються наявними у справі матеріалами, і вказують на існування спору про право, що виключає безспірність вимог та можливість стягнення заборгованості в порядку наказного провадження.

За наведених обставин, суд дійшов до висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню.

Згідно із частиною третьою статті 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статями 170, 171 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Черненко Тетяну Борисівну, про скасування судового наказу № 208/7499/25, виданого 18.06.2025 року Заводським районним судом міста Кам`янського, за заявою Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Міськшляхтепло» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за теплопостачання, судового збору задовольнити.

Скасувати судовий наказ № 208/7499/25, виданий 18.06.2025 року Заводським районним судом міста Кам`янського, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Міськшляхтепло» заборгованості по оплаті за теплопостачання в розмірі 27 710 (двадцять сім тисяч сімсот десять) гривень 31 копійок, витрати зі сплати судового збору у розмірі 302,8 грн.

Роз`яснити, що Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Міськшляхтепло» має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://zv.dp.court.gov.ua/sud0415/

Ухвала суду знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя І. А. Подкопаєва