Справа № 209/7164/24
Провадження № 2-с/209/657/25
У Х В А Л А

про скасування судового наказу

22 жовтня 2025 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду міста Кам`янського Левицька Н.В., розглянувши заяву заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №209/7164/24 від 04 листопада 2024 року, виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Кам`янського суду із заявою про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу та скасування судового наказу, виданого Дніпровським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області04 листопада 2024 року в справі №209/7164/24.

В обґрунтування заяви зазначив, що 04 листопада 2024 року Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області видано судовий наказ за заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» про стягнення з ОСОБА_1 в рахунок погашення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання, водовідведення та абонентської плати у розмірі 27182 (двадцять сім тисяч сто вісімдесят дві) гривні 83 копійок та пеню в розмірі 179 (сто сімдесят дев`ять) гривень 47 копійок, а також сплачений судовий збір у розмірі 242,24 грн. Вказує, щостягувач зазначає про те, що 01.04.2022 року між КП ДОР «Аульський водовід» та Боржником було укладено публічний індивідуальний договір про надання послуг з централізованого постачання та централізованого водовідведення. Однак стягувач є правонаступником лише з 21.06.2024, а тому вважає, що стягувач не мав права в період з 01.04.2022 укладати публічний договір про надання послуг з боржником як зі споживачем. Також не згоден з розміром заборгованості, оскільки вказана сума не відповідає дійсності.

У зв`язку з викладеним, просить суд:

Визнати причину пропуску строку звернення з заявою про скасування судового наказу поважною та поновити строк ОСОБА_1 на подання заяви про скасування судового наказу;

скасувати судовий наказ Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 04 листопада 2024 року у справі №209/7164/24 виданий за заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» про видачу судового наказу про стягнення в рахунок заборгованості погашення боргу за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 27182 грн 83 та пені в розмірі 179 гривень 47 коп, та судовий збір в розмірі 242,24 гривень. з ОСОБА_1 .

Розглянувши заяву про скасування судового наказу, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення зазначеної заяви з наступних міркувань.

Судом встановлено, що 04 листопада 2024 року Дніпровським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області винесено судовий наказ №209/7164/24, яким стягнуто ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (інші відомості про боржника суду невідомі) на користь Комунальне підприємство Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід", , місце розташування: 52300, Дніпропетровська область, Кам`янський район, смт. Аули, Комплекс будівель та споруд № 2 (інші відомості про стягувача суду невідомі) в рахунок погашення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання, водовідведення та абонентської плати у розмірі 27182 (двадцять сім тисяч сто вісімдесят дві) гривні 83 копійок, пеню в розмірі 179 (сто сімдесят дев`ять) гривень 47 копійок та сплачений заявником судовий збір у сумі 242.24 грн.

Також матеріалами справи підтверджується, що 05.12.2024 вказаний судовий наказ було скеровано на зареєстровану адресу боржника ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , при цьому конверт із вкладеним змістом повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.19).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно до ч.1 ст. 123 ЦПК України, - перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, визначений ч. 1 ст. 170 ЦПК України, п`ятнадцяти денний строк на подання заяви про скасування судового наказу, обраховується згідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України, з врахуванням дати отримання боржником копії такого наказу.

Згідно до ст. 126 ЦПК України визначено наслідки пропущення процесуальних строків.

Так, ч. 1 ст. 126 ЦПК України передбачає, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України - документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 171 ЦПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Тобто, звертаючись із заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, боржник повинен зазначити поважні причини його пропуску.

Заявник звертаючись до суду із даною заявою, як на підставу поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу вказує, що у 15 жовтня 2025 року ОСОБА_1 дізнався про судовий наказ через застосунок «ДІЯ», коли надійшло повідомлення про блокування Дніпровським відділом державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) його банківського рахунку. В той же день звернувся до виконавчої служби, де ознайомився з судовим наказом та отримав його копію.

Відтак, заявник вважає, що ним фактично пропущено строк на подання заяви про скасування судового наказу від 04 листопада 2024 року у справі №209/7164/24, однак такий строк пропущено з поважної причини, оскільки із копією судового наказу та доданих до нього документів був ознайомлений 16 жовтня 2025 року у виконавчій службі.

Слід зазначити, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

У справі № 500/1912/22 Верховний Суд зазначив, що причину пропуску строку можна вважати поважною, якщо вона відповідає одночасно всім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлюють чи ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, що виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) цю обставину підтверджено належними й допустимими засобами доказування.

При вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку, суд враховує, що судовий наказ, який скеровувався на зареєстровану адресу боржника не був останньому вручений та повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», разом з цим, суд приймає до уваги покликання заявника, що із копією судового наказу та доданого до нього документів боржник був ознайомлений 16 жовтня 2025 року у виконавчій службі, що підтверджується наданою ОСОБА_2 копією заяви, яка була подана до Дніпровського ВДВС.

Суд вважає, що підстави пропуску строку для подання заяви про скасування судового наказу є поважними, а відтак строк для її подання слід поновити.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 444 цього Кодексу.

Заява про скасування судового наказу повинна відповідати вимогам статті 170 ЦПК України.

Відповідно до роз`яснень, викладених в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року за № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Крім того, мають враховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником; із доданих документів вбачається пропуск позовної давності, то така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто, в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, а тому відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Відтак між сторонами існує спір з приводу заборгованості за послуги централізованого водопостачання, водовідведення та абонентської плати.

Отже, зазначені в заяві про скасування судового наказу доводи заявника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з додержанням загальних правил у разі пред`явлення позову.

З огляду на викладене, беручи до уваги, що ОСОБА_1 заперечує проти вимог стягувача та вважає їх необґрунтованими, що свідчить про наявний між сторонами спір щодо обґрунтованості вимог стягувача, враховуючи, що заява про скасування судового наказу за змістом та формою відповідає вимогам ч.3-5 ст.170 ЦПК України, у зв`язку з чим, підстав для її повернення не має, а тому суддя вважає за необхідне судовий наказ скасувати.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

За приписами частини другої статті 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ч. 170, 3 ст. 171, 258, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку задовольнити та поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області 04 листопада 2024 року в справі № 209/7164/24 задовольнити.

Судовий наказ Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 04 листопада 2024 року у справі № 209/7164/24, провадження № 2-н/209/4483/24 виданий за заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (інші відомості про боржника суду невідомі) на користь Комунальне підприємство Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід", , місце розташування: 52300, Дніпропетровська область, Кам`янський район, смт. Аули, Комплекс будівель та споруд № 2 (інші відомості про стягувача суду невідомі) в рахунок погашення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання, водовідведення та абонентської плати у розмірі 27182 (двадцять сім тисяч сто вісімдесят дві) гривні 83 копійок та пеню в розмірі 179 (сто сімдесят дев`ять) гривень 47 копійок., а також сплаченої суми судового збору в розмірі 242,24 грн - скасувати.

Роз`яснити Комунальному підприємству Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що відповідно до ч.2 ст.164 ЦПК України, в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ЛЕВИЦЬКА