Провадження № 2/161/6522/25
У Х В А Л А

за результатами розгляду клопотання про зменшення/відстрочку

сплати судового збору

22 жовтня 2025 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом (заявлено вимогу майнового характеру).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 вказала, що ціна позову становить 588 186 грн., що стверджується відповідними доказами (а.с.7).

Ухвалою суду від 06 жовтня 2025 року судом було відмовлено у задоволені клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору та залишено позовну заяву без руху (зазначено про необхідність сплати судового збору в розмірі 5881,86 грн.).

17 жовтня 2025 року ОСОБА_1 подала на адресу суду квитанцію про сплату судового збору на суму 2000 грн. та повторне клопотання про звільнення її від сплати судового збору чи відстрочку його сплати у зв`язку із тим, що на її утриманні перебуває троє малолітніх дітей, а судовий збір, який необхідно сплатити, є надмірним, враховуючи її матеріальний стан.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, встановлений ст. 5 Закону № 3674-VI

Відповідно до ч. 1ст. 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому, ст.129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи положення ст. 129 Конституції України, а також положення Закону України "Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Суд зауважує, що предмет позову ОСОБА_1 не включає захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про звільнення позивача від сплати судового збору.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 81, 83 ЦПК України, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (§ 111 рішення Європейського суду з прав людини від 20 лютого 2014 року у справі «Shishkov v. Russia»).

Достатніх доказів щодо обґрунтування вимог клопотання позивача матеріали справи не містять.

Витяг з Державного реєстру фізичних осіб платників податків не є тим беззаперечним доказом, який би вказував на підставу для звільнення від судового збору, що передбачена п.1 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

Вищевикладені обставини свідчать про те, що підстави для відстрочення сплати судового збору за подання до суду позовної заяви чи звільнення позивача від його сплати відсутні.

Відтак, позивачу слід доплатити судовий збір у відповідності положення п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» виходячи з ціни позову, визначеному відповідно до ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (у розмірі 3881,86 грн.).

Сплату судового збору можливо провести за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Волин.обл/м.Луцьк/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009371

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0003550

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу «*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луцький міськрайонний суд Волинської області».

Оригінал платіжного документа необхідно представити в суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір є певним законним обмежувальним заходом, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Таке обмеження не може розглядатись як таке, що саме по собі суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, який гарантує кожному право на розгляд його справи судом.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне повторно залишити дану позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити у строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, недоліку заяви, шляхом надання оригіналів доказів сплати судового збору у розмірі 3881 (три тисячі вісімсот вісімдесят одна) грн. 86 коп.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та її буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.В. Черняк