ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про визнання вимоги безпідставною та встановлення боргу за спожиті послуги згідно показань лічильників та тарифів,

В С Т А Н О В И В:

у липні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ПрАТ "АК "Київводоканал" про захист прав споживача.

В обґрунтування позовної заяви позивач вказав, що йому від ПрАТ "АК "Київводоканал" надійшло попередження, у якому вказано, щовін має борг перед ПрАТ "АК "Київводоканал" за спожиті послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у сумі 20719,40 грн. Позивач зазначає, що він не згодний із правомірністю нарахування вказаного боргу, та просить суд визнати вимоги ПрАТ "АК "Київводоканал" безпідставними та протиправними та установити суму боргу згідно із показниками лічильників та тарифів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/15868/25 між суддями від 28 липня 2025 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В.

Ухвалою суду від 4 серпня 2025 року позовну заяву залишено без руху.

11 серпня 2025 року на виконання вимог ухвали суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 13 серпня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

23 вересня 2025 року від відповідача до суду надійшов відзив, в якому викладені заперечення щодо заявлених вимог.

Позивач не скористався своїм правом та не подав до суду відповідь на відзив.

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Сторони не подали заперечень щодо розгляду справи без виклику сторін.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, вивчивши доводи сторін, викладені у письмових заявах по суті спору, суд дійшов наступного висновку.

Звертаючись із позовною заявою до суду позивач зазначає, що отримав від ПрАТ АК «Київводоканал» попередження про те, що він має заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у сумі 20719,40 грн. Проте, з сумою боргу він не згоден, оскільки будинок оснащено квартирними лічильниками ГВП та ХВП. Відповідач, в порушення своїх зобов`язань, не займався обслуговуванням лічильників та не проводив повірку. Пізніше позивач за власний рахунок змінив лічильники ГВП та ХВП, що підтверджується актом заміни лічильників від 23 грудня 2017 року.

Вказані лічильники були прийняті на облік відповідачем. 7 грудня 2021 року була проведена повірка вказаних лічильників та видані свідоцтва про придатність лічильників.

Позивач зазначає, що поштовим листом надіслав на адресу відповідача інформацію щодо повірки лічильників та дані щодо показників лічильників про об`єми спожитих послуг. Станом на 7 лютого 2022 року показники лічильника були ХВП - 00113, ГВП - 00107, та, з урахуванням встановлених тарифів, складає суму 4954,93 грн, в той же час відповідач виставляє попередження про наявність боргу у розмірі 20719,40 грн, що, на думку позивача, є неправомірним, безпідставним.

Заперечуючи проти заявлених вимог та подаючи відзив на позовну заяву, відповідач вказав, що ОСОБА_1 є споживачем послуг централізованого водопостачання та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 . На кв. АДРЕСА_2 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 , по якому нарахування за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення повинні здійснюватись за показаннями засобів обліку води.

Законом України від 22.06.2017 № 2119-VIII «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» визначено обов`язок споживачів щомісячно надавати виконавцю послуг показання квартирних приладів обліку води, за якими повинні проводитись нарахування за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Для здійснення коректних нарахувань необхідно подавати показання лічильників холодної та гарячої води з 5-го і до останнього числа місяця будь-яким зручним способом:

??На сайті vodokanal.kiev.ua - Надати показники;

??Через «Особистий кабінет» на сайті Київводоканалу;

??За допомогою мобільних додатків та чат-ботів «Viber» і «Telegram», приєднавшись до паблік аккаунту «Київводоканал»;

??За телефонами центрів обслуговування споживачів Товариства » або комунального концерну «Центр комунального сервісу» .

Позивач обов`язку з передачі показників приладів обліку в установленому порядку не виконував, внаслідок чого відповідач у відповідності до умов договорів та постанови КМУ № 630 здійснював нарахування, виходячи із середніх показників, тобто саме бездіяльність позивача призвела до виникнення заборгованості.

Пунктом 18 Правил № 630 передбачено, що після отримання показань квартирних засобів обліку, якщо вони відрізняються від розрахованих за показаннями будинкових засобів обліку, виконавець здійснює коригування плати за надану послугу в наступному розрахунковому періоді шляхом зменшення або збільшення обсягів спожитої кожним споживачем послуги, що відображається в платіжному документі періоду, наступного за здійсненням коригування.

Оскільки фактичне споживання послуг відрізнялось від нарахованих об`ємів водоспоживання, тому у січні місяці 2022 року фахівцем Товариства, згідно результатів чергової метрологічної повірки засобів обліку води, було внесено фактичні покази засобів обліку води та проведено коригування на суму -5 151,83 грн, шляхом зняття зайвих нарахувань за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а в липні місяці 2025 року проведено коригування на суму -6 710,92 грн, що підтверджується інформацією про нарахування та оплати за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01.01.2017 по 31.08.2025 по о/р НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною першою статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Відповідно до статті 162 Житлового кодексу України плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.

Статтею 179 ЖК України визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями житлових будинків, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ № 45 від 24.01.2006 року, визначено, що власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги.

Згідно із пунктом 5 частини третьої статті 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Укладення договору шляхом вчинення виключно конклюдентних дій або мовчання можливе, якщо для певного договору не передбачена обов`язкова письмова форма або якщо таке укладення договору передбачено законом (ч. 2 ст. 205 ЦК України).

Частиною сьомою статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем-фізичною особою, яка не є суб?єктом господарювання, є договором приєднання.

5 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору.

Повідомленням визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг.

Позивач після розміщення повідомлення та договору у вищезгаданій газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та договору не надсилав.

Відповідно до пункту 1.1 договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати позивачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а позивач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до пункту 3.1 договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Новою редакцією Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (введено в дію 01.05.2019) змінено класифікацію комунальних послуг і єдиним видом комунальних послуг, що надаються суб`єктом господарювання в сфері питного водопостачання є централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII передбачено прийняття співвласниками багатоквартирних будинків рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною першою статті 14 цього Закону, якою визначено такі моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг: 1) кожним співвласником багатоквартирного будинку самостійно (індивідуальний договір); 2) від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку управителем або іншою уповноваженою співвласниками особою (колективний договір); споживачеві послуг з централізованого водовідведення ним послуг з централізованого 3) об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладає відповідний договір про надання комунальних послуг, як колективним споживачем.

Розділом VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 травня 2019 року.

Пунктом 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII встановлено, що не пізніш як протягом одного року з дня введення в дію цього Закону співвласники багатоквартирних будинків незалежно від обраної ними форми управління багатоквартирним будинком зобов`язані прийняти рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною першою статті 14 цього Закону, а виконавці комунальних послуг - укласти із такими співвласниками договори про надання відповідних комунальних послуг відповідно до обраної співвласниками моделі організації договірних відносин.

Разом з тим, пунктом 42 Закону України від 30.03.2020 № 540-IХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» внесено зміни у пункти 3 та 4 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та слова «протягом одного року з дати введення в дію цього Закону» та «протягом одного року з дня введення в дію цього Закону» замінено словами і цифрами «протягом п`яти місяців з дня завершення заходів щодо запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), передбачених карантином, встановленим Кабінетом Міністрів України».

У зв`язку з чим фактичне застосування Закону України від 09.11.2017 № 2189-VI «Про житлово-комунальні послуги» 01.05.2020 не розпочалося та відкладалося на невизначений термін. Законом України від 03.12.2020 № 1060-IХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг» внесено зміни до Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» та змінено моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг і запроваджено поняття індивідуального договору про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання.

Згідно з частиною п`ятою статті 13 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги», у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання.

Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на вебсайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги.

Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в частині першій статті 14 цього Закону, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк.

Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України.

31 травня 2021 року на офіційному веб-сайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення, у зв`язку з чим з 1 липня 2021 року вказаний договір вважається укладеним.

Згідно з пункту 1 Договору виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачеві послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а споживач зобов`язується оплачувати надані послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у порядку, строки та на умовах, що передбачені договором.

Як зазначалось вище, відповідач отримавши інформацію про реальні показники повірених та взятих на облік лічильників позивача, здійснив перерахунок за період з 1 січня 2017 року по 31 серпня 2025 року на загальну суму 11862,75 грн, що підтверджується долученим до відзиву розрахунком заборгованості за місцем проживання позивача.

Статтею 16 ЦК України, встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаними нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Згідно із статтею 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення . Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Звертаючись із позовом до суду, позивач не ставить суду вимогу про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок заборгованості, відповідно до реальних показників лічильників, а просить суд визнати вимоги відповідача безпідставними та встановити суму боргу згідно з показниками лічильника.

В той же час, до компетенції суду не відноситься у цьому випадку встановлення розміру заборгованості з централізованого водопостачання та водовідведення. Натомість суд має обов`язок здійснити перевірку вірності нарахування боргу споживачу, у випадку пред`явлення ПрАТ АК «Київводоканал» позову до споживача про стягнення заборгованості з централізованого водопостачання та водовідведення та, за наявності підстав, застосувати позовну давність до заявлених вимог.

У провадженні судді не перебуває справа за позовом відповідача до позивача про стягнення боргу, з урахування, зокрема пені, про яку йде мова у позовні заяві.

Враховуючи вище викладене, зважаючи на обраний позивачем спосіб захисту, зважаючи на те, що відповідачем було здійснено перерахунок заборгованості позивача станом на 31 серпня 2025 року на загальну суму 11862,75 грн, з огляду на приписи статті 13 ЦПК України щодо диспозитивності цивільного судочинства (суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках), судом під час розгляду справи не встановлено підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 7, 12, 76-79, 81, 89, 141, 263-264, 273, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про визнання вимоги безпідставною та встановлення боргу за спожиті послуги згідно показань лічильників та тарифів - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К.В. Шаповалова