КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 2-з/824/1196/2025
Справа № 753/2973/25
У Х В А Л А

Іменем України

22 жовтня 2025 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кашперської Т.Ц.,

суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А.,

за участю секретаря Діденка А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування заходу забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, сплачених за надання медичної допомоги та збитків за завдання шкоди здоров`ю,

в с т а н о в и в :

В провадженні Київського апеляційного суду знаходилася дана справа.

Так, в лютому 2025 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із даним позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на свою користь грошові кошти, сплачені за надання неякісної медичної допомоги у сумі 616 280 грн., які складаються з 266 230,81 грн., сплачених ним за надання неякісних медичних послуг, та 400 000 грн. збитків, заподіяних здоров`ю ОСОБА_2 , а також стягнути з ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 400 000 грн.

В березні 2025 року представником позивача подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просив накласти арешт на грошові кошти, наявні на банківських рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , в розмірі ціни позову, яка складає 1 066 230,81 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 31 березня 2025 року в задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

Позивач ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 , не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 31 березня 2025 року та винести рішення, за яким вжити заходи забезпечення позову ОСОБА_2 шляхом накладення арешту на грошові кошти, наявні на банківських рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , в розмірі ціни позову, яка складає 944 420 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 липня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 31 березня 2025 року щодо відмови у забезпеченні позову скасовано та прийнято нову постанову. Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на грошові кошти, наявні на банківських рахунках, відкритих на ім`я фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в межах 944 420 грн.

28 серпня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшла заява відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, обґрунтована тим, що застосовані заходи забезпечення позову є неспівмірним тягарем, накладеним на відповідача, та таким, що ставлять її у скрутне становище.

Зазначала, що в даній справі судом було призначено комісійну судово-медичну експертизу, і виходячи з практики, проведення такої експертизи може тривати досить довгий проміжок часу, протягом якого провадження буде зупинено та питання по суті не розглядатиметься. Тобто фактично існуючий захід впливу у вигляді арешту грошових коштів у значній сумі 944 420 грн. буде діяти протягом невизначеного проміжку часу, без розгляду питання по суті та без ухвалення рішення про стягнення будь-якої суми з відповідача.

Застосування заходів забезпечення позову в будь-якому разі має бути з дотриманням принципу справедливості та розумності, не є мірою покарання та не може шкодити особі відповідача.

Оскільки наразі в даній справі суд фактично позбавлений можливості розглянути справу у визначені ЦПК строки через зупинення провадження та призначення експертизи, то застосуванням заходів забезпечення позову порушено принципи справедливості та розумності.

Щодо перешкоди у здійсненні господарської діяльності, вказувала, що арешт грошових коштів на банківських рахунках відповідача у сумі 944 420 грн. унеможливлює подальше здійснення відповідачем власної господарської діяльності як фізичною особою-підприємцем. Зазначені кошти використовуються відповідачем для потреб господарської діяльності, а саме виконання зобов`язань з оплати праці найманих працівників, що підтверджується звітністю відповідача як ФОП та наказами про прийняття на роботу, а також для сплати податків, несплата яких призведе до застосування з боку контролюючих органів штрафних санкцій.

Крім того, кошти на рахунку ФОП використовуються для розрахунків з контрагентами. Для ведення діяльності відповідач на регулярній основі здійснює придбання витратних матеріалів, техніки та обладнання, і через арешт рахунку не матиме можливість закуповувати необхідні для роботи витратні матеріали, без чого фактично не зможе надавати послуги пацієнтам, що призведе до зупинення діяльності та відсутності надходжень коштів від діяльності. Факт розрахунку з контрагентами відображено у банківській виписці.Вищезазначене призведе до вимушеної зупинки діяльності. Не маючи на рахунку зазначеної суми коштів, відповідач не зможе здійснювати належно свою діяльність, допоки така сума не буде наявна та фактично заморожена на рахунку, адже не зможе здійснювати витратні операції, які є необхідними для належного функціонування стоматологічного кабінету.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 орендує приміщення за договором від 04 квітня 2024 року зі строком оренди до 03 квітня 2026 року. Фактичне зупинення діяльності призведе до того, що у подальшій оренді приміщення для відповідача не буде потреби, при цьому зобов`язання з оплати орендної плати не будуть скасовані, адже договір неможливо розірвати в односторонньому порядку. Відповідач у зв`язку з арештом коштів на рахунку не матиме можливості виконати взяті на себе зобов`язання перед місцевим бюджетом, адже договір оренди укладено з комунальним підприємством.

Щодо залишення відповідача без засобів для існування, вказувала, що доходи від діяльності ФОП є єдиним джерелом її заробітку та її родини, без якого вона втратить будь-які засоби для свого існування та задоволення навіть мінімальних потреб у придбанні продуктів харчування, медикаментів, оплаті комунальних послуг.

Зазначала, що на її утриманні знаходиться малолітня дитина з інвалідністю. Чоловік відповідача ОСОБА_4 наразі не має заробітку, оскільки весь час присвячує догляду за спільною дитиною з інвалідністю, і матеріальним забезпеченням родини займається відповідач. Крім того, на утриманні відповідача перебуває її мати, яка є пенсіонером похилого віку та має потребу у додатковому утриманні. Таким чином, арешт грошових коштів на рахунку відповідача позбавить її родину з чотирьох осіб єдиного засобу для існування.

Зазначала, що арешт коштів у значній сумі, за наявності викладених обставин, порушить принцип справедливого балансу між можливим потенційним правом позивача на стягнення та недопущенням втручання в права відповідача. Адже залишення родини з чотирьох осіб, серед яких є п`ятирічна дитина з інвалідністю та особливими потребами, без єдиного засобу для існування на невизначений проміжок часу, це найбільш неприпустимий крок, який може бути застосовано державою, ще й в умовах воєнного стану. За викладених обставин скасування арешту з банківських рахунків є не лише засобом дотримання принципів справедливості, а й можливістю забезпечення для відповідача права на життя.

В судовому засіданні 22 жовтня 2025 року представник заявника заяву про скасування заходів забезпечення підтримала, просила її задовольнити. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи належним чином повідомлені.

Вивчивши клопотання з доданими до нього документами, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, четвертою, п`ятою статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Відповідно до ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою - четвертою цієї статті.

Відповідно до ст. 24 ЦПК України апеляційні суди переглядають в апеляційному порядку судові рішення місцевих судів, які знаходяться у межах відповідного апеляційного округу (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду).

Суд апеляційної інстанції при розгляді апеляційних скарг діє в порядку та межах, визначених цивільним процесуальним законодавством України, його повноваження обмежені правилами Глави 1 Розділу V ЦПК України «Апеляційне провадження».

За правилом частини першої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Приймаючи постанову від 30 липня 2025 року, Київським апеляційним судом не вживались заходи забезпечення позову в розумінні ст. 153 ЦПК України, а здійснювався перегляд ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 31 березня 2025 року щодо відмови у забезпеченні позову в апеляційному порядку.

Вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову за клопотанням учасника справи до компетенції апеляційного суду не відноситься.

Подібний висновок щодо повернення клопотання про скасування заходів забезпечення позову заявнику викладено в ухвалах Верховного Суду від 25 березня 2024 року в справі № 752/5281/20 (провадження № 61-1371 сво 23), від 17 липня 2024 року в справі № 756/11050/21 (провадження № 61-1670св23), від 02 серпня 2024 року в справі № 705/4866/21 (провадження № 61-7461к24), від 12 вересня 2024 року в справі № 643/23269/21 (провадження № 61-2671ск24), від 25 вересня 2024 року в справі № 759/6146/23 (провадження № 61-939з24).

Враховуючи викладене, клопотання ФОП ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

При цьому апеляційний суд звертає увагу на те, що учасники цієї справи наділені правомочністю звернутися до суду першої інстанції з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. 149, 158, 261, 268 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування заходу забезпечення позову повернути особі, яка його подала.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали виготовлено 23 жовтня 2025 року.

Головуючий: Кашперська Т.Ц.

Судді: Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.