Провадження № 2/643/7375/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Замікула Б.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання дитини та визначення місця проживання дитини,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання доньки у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 грн щомісячно, починаючи з дати подачі позовної заяви і до досягнення дитиною повноліття.

Ознайомившись зі змістом поданої заяви, суддя встановив, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, в силу вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як визначено ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, всупереч наведених вимог, до позовної заяви не долучено жодних документів та будь-яких доказів. Також до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, згідно даних з офіційного веб-сайту судової влади (https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/gromadyanam/list_auto_cases/) суддею встановлено, що заявник неодноразово звертався до Салтівського районного суду міста Харкова (справи №643/17390/25, №643/17392/25, №643/17394/25, №643/17395/25, №643/17398/25, №643/17399/25, №643/17402/25, №643/17403/25, №643/17405/25, №643/17406/25, №643/17406/25), сторонами у яких заявлено: позивач ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 .

Суддя вважає, що такі дії свідчать про зловживання процесуальними правами, оскільки неодноразове подання позовної заяви, яка не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, не має на меті вирішення справи, а обумовлене іншими мотивами позивача.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 ЦПК України),

Відповідно до ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами.

У випадку [...] повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами [...] суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 ст. 148 ЦПК України)

З огляду на викладене, суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального впливу шляхом постановлення ухвали про стягнення із позивача штрафу в дохід державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст. 44, 143, 148, 185, 258-261, 294 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на утримання дитини та визначення місця проживання дитини - повернути заявнику.

Дії ОСОБА_1 щодо повторного звернення до суду із тотожними позовними заявами - визнати зловживанням процесуальними правами.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету штраф в сумі 3 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9084 (дев`ять тисяч вісімдесят чотири) гривні 00 копійок.

Стягувач: Державна судова адміністрація, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 21081100; юридична адреса: 01021 м. Київ, вул. Липська, 18/5.

Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місцепроживання: АДРЕСА_1 .

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Ухвала дійсна для пред`явлення до виконання протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання нею законної сили.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б.С. Замікула