Провадження № 2/521/74/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2025 року м. Одеса

Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі

головуючого судді Роїк Д.Я.

при секретарі Каліній П.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Хаджибейського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою від 16.08.2021 року позовна заява ОСОБА_2 була прийнята до розгляду Малиновським районним судом м. Одеси та призначена до розгляду на 10 год. 30 хв. 29.09.2021 року.

18.11.2021 року ухвалою суду було закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті на 26.01.2022 року о 14 год. 00 хв.

21.09.2023 року ухвалою суду було частково задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Миколюк Антона Петровича про повернення до стадії підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди - повернутися до підготовчого провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди. Призначити підготовче судове засідання у цивільній справі на 13 годин 30 хвилин 28 вересня 2023 року, з викликом в підготовче засідання учасників справи.

Ухвалою суду від 29.01.2024 року вирішено питання про призначення автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої було поставлені наступні питання:

1.Яка вартість матеріального збитку (школи) завданоi ОСОБА_1 , як власнику автомобіля «Toyota Camry» р.н. НОМЕР_1 у наслідок ДТП, після аварійного пошкодження, що сталось 06 вересня 2019 року о 12 год. 00 хв. на А/Д Київ-Одеса М-05299 км. на дату оцiнки?

2. Яка вартість автомобіля «Toyota Camry» p.н. НОМЕР_2 до ДТП, що сталось 06 вересня 2019 року о 12 год. 00 хв. на А/Д Київ-Одеса М-05299 км. на дату 05 вересня 2019 року?

3. Яке значення становить коефіцієнт фізичного зносу складових автомобіля «Toyota Camry» p.н. НОМЕР_3 ?

4.Яка вартість завданої шкоди в результаті ДТП?

5. Яка вартість пошкоджених (знищених) деталей автомобіля «Toyota Camry» p.н. НОМЕР_1 пiсля ДТП. Проведення експертизи доручити експертам Одеського науково-дослідницького інституту судових експертиз ОНДIСЕ (65026, м. Одеса, вул. Рiшельвська, буд. 8).

12.07.2024 року на електронну поштову адресу суду з Одеського науково дослідного інституту судових експертиз надійшов рахунок про оплату за проведення експертизи та клопотання про надання додаткових матеріалів та зразків для проведення експертизи.

Ухвалою суду від 06.09.2024 року було поновлено провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 10.09.2024 року о 11 год. 50 хв. для вирішення клопотання експерта.

11.09.2024 року відповідачем ОСОБА_2 через канцелярію суду було подано клопотання про долучення квитанцій про сплату рахунки за проведення експертизи та просив зобов`язати позивача надати транспортний засіб та оригінали звітів з усіма додатками для проведення експертизи .

05.11.2024 року на електронну поштову адресу суду з Одеського науково дослідного інституту судових експертиз надійшов лист з повідомленням про неможливість надання висновку через невиконання клопотання експерта.

14.11.2024 року представником позивача Данилюком А.Б. було подано клопотання про долучення доказів на виконання клопотання експерта для проведення експертизи.

Представник позивача ОСОБА_3 у підготовче судове засідання, яке було призначено на 10.09.2024 року о 11 год. 50 хв. не з`явився, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 14.11.2024 року о 13 год. 45 хв. представник позивача ОСОБА_3 не з`явився, про дату та час підготовчого судового засідання був повідомлений належним чином.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 06.12.2024 року о 10 год. 55 хв. сторони не з`явились. Про дату та час підготовчого судового засідання сторони були повідомлені належним чином. Представником позивача Данилюком А.Б. було подано клопотання про відкладення розгляду справу для можливості мирно урегулювати спір.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 04.02.2025 року сторони не з`явились. Про дату та час підготовчого засідання були повідомлені належним чином.

04.02.2025 року представником позивача Данилюком А.Б. було подано клопотання про перенесення підготовчого судового засідання для мирного урегулювання спору. Такий строк судом сторонам було надано.

Крім того, представником відповідача Миколюком А.П. було подано заяву про перенесення підготовчого судового засідання з урахуванням відпусток та часу необхідного сторонам для укладення мирової угоди на вересень місяць. Такий строк судом сторонам було надано.

Представник позивача ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче судове засідання на 04.02.2025 року не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або заяви про розгляд справи без його участі не подав.Крім того. Суду не надано доказів поважності неявки в минулі судові засідання, або доказів здійснення мирового врегулювання , таких як мирової угоди, або заяв про затвердження мирової угоди. Крім того, секретарем судового засідання здійснено роздруківку довідки про отримання в системі "Електронний суд " судової повістки.

Згідно ст.128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч.2).

Суд звертає увагу, що представник позивача діє в інтересах позивача ОСОБА_1 на підставі Ордеру серії АО 1035240 від 22.07.2021 року і він має зареєстрований електронний кабінет у ЄСІТС у підсистемі електронний суд. У матеріалах справи наявні довідки про отримання представником позивача Данилюком А.Б. судових повісток.

Отже, сторона позивача була повідомлена належним чином про дату та час розгляду справи.

22.09.2025 року представником відповідача ОСОБА_4 було подано заяву про залишення позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди без розгляду через повторну неявку позивача. Заяву просив розглянути без його участі.

Суд, оцінивши та дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Слід зазначити, що у судові засідання призначені 04.02.2025, 22.09.2025 представник позивача належним чином повідомлений не з`явився не цікавився станом розгляду справи, та не надав жодного доказу або підтвердження поважності причин неявки у судове засідання.

Отже судом було вжито всі можливі заходи, щодо виклику заявника по справі до суду.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, в зв`язку з наведеним положенням п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01.04.2008, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26.04.2007).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні у справі «Тойшлер проти Германії» Європейський Суд наголошував, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.Заявником по справі навпаки, була подана заява про неможливість розгляду справи без його участі.

З метою дотримання розумних строків розгляду справи та рівноваги інтересів сторін щодо розгляду справи упродовж розумного строку, суд вважає що заявник втратив зацікавленість у розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене у суду є підстави вважати, що представник позивача повідомлений належним чином, повторно (неодноразово) не з`явився до суду, чим зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи тому, вважає за можливе залишити дану заяву без розгляду та роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному звернення до суду, після усунення причин, що були підставою для залишення її без розгляду.

Керуючись ст.ст. 223, 247, 293, 294, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя: Д.Я. Роїк