Справа № 953/4393/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Максимовської Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Харкова заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє від свого імені та як законний представник малолітньої ОСОБА_5 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», про визнання права власності, виключення майна зі складу спадщини, зобов`язання вчинити певні дії.

встановив:

23.05.2024р. позивачі, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , звернулися до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє від свого імені та як законний представник малолітньої ОСОБА_5 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», яким просять визнати право спільної сумісної власності на грошові кошти у розмірі 306150 доларів США, які знаходяться на зберіганні АТ КБ «ПриватБанк» в індивідуальному сейфі НОМЕР_2 (ключ НОМЕР_2), оформленого на ім`я ОСОБА_6 , за подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Виключити грошові кошти у розмірі 306150 доларів США, які знаходяться на зберіганні АТ КБ «ПриватБанк» в індивідуальному сейфі НОМЕР_2 (ключ НОМЕР_2), оформленого на ім`я ОСОБА_6 , зі складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_6 . Зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» видати ОСОБА_1 або ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 306150 доларів США, які знаходяться на зберіганні АТ КБ «ПриватБанк» в індивідуальному сейфі НОМЕР_2 (ключ НОМЕР_2), оформленого на ім`я ОСОБА_6 .

Заочним рішенням Київського районного суду м.Харкова від 25.10.2024р. позовні вимоги були задоволені частково. Визнано право спільної сумісної власності на грошові кошти у розмірі 306 150 доларів США, які знаходяться на зберіганні АТ КБ «Приватбанк» в індивідуальному сейфі НОМЕР_2 (ключ НОМЕР_2), оформленого на ім`я ОСОБА_6 , за подружжям - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Виключені грошові кошти у розмірі 306 доларів США, які знаходяться на зберіганні АТ КБ «Приватбанк» в індивідуальному сейфі НОМЕР_2 (ключ НОМЕР_2), оформленого на ім`я ОСОБА_6 , зі складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_6 . В решті позову - відмовлено.

10.10.2025р. до суду звернулась відповідачка ОСОБА_4 , через уповноваженого представника, із заявою про перегляд заочного рішення суду, із клопотанням про поновлення строку на подання заяви.

В обґрунтування поданої заяви про перегляд заочного рішення суду та заяви про поновлення строку на його подання зазначає, що фактично була позбавлена можливості реалізувати своє право на судовий захист, оскільки не отримували судових повісток та повідомлень і не були поінформовані про дату та час розгляду справи. Це позбавило її права надати свої заперечення, подати відзив та докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору. Фактично вона дізналися про розгляд справи та ухвалення рішення з реєстру судових рішень після того, як воно набрало законної сили, і була щиро здивована та шокована його змістом та наслідками. Внаслідок ненадання можливості ознайомитися з позовом та долученими до справи доказами, а також браку можливості подати відзив, пояснення та заперечення проти позовних вимог через неповідомлення її про дату, час та місце розгляду справи, її процесуальні права були порушені.

У судовому засіданні представник відповідача підтримала подану заяву, зазначила, що рішення відповідачка отримала у застосунку «Дія», який встановила на телефоні влітку 2025р.

Представник позивачів проти задоволення заяви заперечував, зазначаючи, що відповідачка була обізнана про розгляд даної справи судом, скільки мала представника, який ознайомлювався із матеріалами справи. Проте будучи повідомленою про розгляд справи судом, свідомо відмовилась від реалізації своїх процесуальних прав, а подала дану заяву через рік після ухвалення судом рішення, що свідчить про недобросовісність її поведінки та зловживання своїми правами.

Рішення суду Київського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2024 року вважається таким, що вручено відповідачу, оскільки направлено за її зареєстрованим місцем проживання. Неотримання відповідачем поштових повідомлень перебуває поза межами контролю суду.

Внаслідок пропущення строку на подання заяви без поважних причин, заява про перегляд заочного рішення суду підлягає залишенню без розгляду.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.285 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суд зазначає, що ЦПК України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачка ОСОБА_4 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , т. 68, ідентичні дані зазначені і представником відповідача у заяві про перегляд заочного рішення суду.

Судом повідомлялась ОСОБА_4 шляхом направлення поштових відправлень за місцем її реєстрації та смс повідомлень на її телефон НОМЕР_1 .

Також, 14 червня 2024 року представником відповідача ОСОБА_4 - адвокатом Гофельд Ганною Сергіївною подана заява про вступ у справу у якості представника відповідача та ознайомлення з матеріалами справи. В підтвердження повноважень наданий ордер.

18 червня 2024 року представник відповідача Гофельд Г.С. ознайомилась із матеріалами справи, про що свідчить її особистий підпис на заяві від 14.06.2024 року.

08 липня 2024 року представником відповідача- Гофельд Г.С. подана заява про припинення повноважень адвоката на представництво відповідача у справі

№953/4393/24. У вказаній заяві зазначено, що: «між адвокатом Гофельд Г.С. та

ОСОБА_4 був укладений договір про надання правничої допомоги №12062024 від 12.06.2024 року, що підтверджує повноваження адвоката на представництво Відповідача у справі №953/4393/24».

Відповідно до ст. 26 Правил адвокатської етики від 09 червня 2017 року, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року (зі змінами) адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.

Відповідно до ст. 35 Правил адвокатської етики при розірванні договору (незалежно від причин) адвокат зобов`язаний: повернути клієнту отримані від нього документи, а також документи, видані адвокату для клієнта іншими особами в ході виконання доручення; поінформувати клієнта щодо здійсненої адвокатом роботи (наданих послуг) і передати клієнту копії процесуальних документів, наявних у адвоката.

Отже, ОСОБА_4 була обізнана про розгляд справи №953/4393/24 щонайменше з 12.06.2024 року, коли залучила адвоката Гофельд Г.С. та уклала з нею договір про надання правничої допомоги з метою представництва саме у справі №953/4393/24. Крім того, через свого представника Гофельд Г.С. ознайомилась зі змістом позовної заяви, позовними вимогами та долученими до позовної заяви доказами.

За положеннями ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

ОСОБА_4 іншої адреси, окрім місця реєстрації суду не надана.

Судом направлялися ухвала про відкриття провадження, позов із додатками, повістки, копія рішення суду від 25.10.2024р. на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_4 , які поверталися із відмітками: «Повертається за закінченням терміну зберігання»; «Повертається: адресат відсутній за вказаною адресою».

Також, судом направлялися повістки про виклик ОСОБА_4 з використанням засобів мобільного зв`язку на номер телефону ОСОБА_4 НОМЕР_1 , які доставлені, про що свідчать довідки про доставку SMS .

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні

представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів».

Верховний Суд в ухвалі від 17 листопада 2022 року у справі №560/5541/20

сформулював висновок: байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС... Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Отже, судом здійснювались повідомлення про судові засідання та направлення судових рішень відповідачу ОСОБА_4 на зареєстроване місце її проживання, за відсутності повідомлення ОСОБА_4 іншої адреси, також направлялись смс повідомлення на діючий номер телефону відповідача (підтверджується даними вказаними представником відповідача у заяві про перегляд заочного рішення суду ) . Неотримання ОСОБА_4 поштових повідомлень перебуває поза межами контролю суду.

ОСОБА_4 будучи обізнаною про розгляд судової справи, де вона є відповідачем, не проявила зацікавленості у розгляд справи та реалізації своїх прав та обов`язків. Починаючи з 01.11.2024 року (дата надання доступу до рішення ), мала можливість ознайомитися з рішенням суду Київського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2024 року у справі № 953/4393/24 в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Також, у судовому засіданні представник ОСОБА_4 зазначила, що відповідач отримала рішення суду від 25.10.2024р. в літку 2025р. через застосунок «Дія», який встановила .

Суд зазначає, що згідно Положення про Єдиний державний вебпортал електронних послуг, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1137 в Портал Дія здійснює надання електронних публічних послуг, зокрема комплексних електронних публічних послуг, надання їх в автоматичному режимі з отриманням та використанням у разі потреби інформації з національних електронних інформаційних ресурсів, інших інформаційно-комунікаційних систем, яка необхідна для надання таких послуг; ведення інформаційних (автоматизованих) систем, інформаційно-комунікаційних систем, реєстрів, баз даних; забезпечення через електронний кабінет користувача доступу до інформації з національних електронних інформаційних ресурсів, інших інформаційно-комунікаційних систем, зокрема про користувача

Згідно вказаного Положення в Портал Дія автоматично надсилається особі рішення суду ( якщо він є стороною справи, третьою особою), після його публікації в ЄДРСР. Отже ОСОБА_4 рішення суду, підписане електронним цифровим підписом, в отримала через Порлат Дія - 01.11.2024р.

Проте, ОСОБА_4 будучи обізнаною про наявність даної цивільної справи, отримавши рішення суду, звернулась у суд із заявою про його перегляд через рік після ухвалення, із пропуском строку встановленого законом, при відсутності об`єктивно непереборних причин, які не залежали від її волевиявлення та були пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій .

Отже, суд приходить до висновку про відсутність поважних причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, внаслідок чого вони поновленню не підлягають .

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 12 червня 2024 року в справі № 756/11081/20 - відповідно до загальних положень ЦПК України про наслідки пропуску процесуальних строків (частина друга статті 126 ЦПК України) заява про перегляд заочного рішення, подана з пропуском установленого законом строку, за відсутності підстав для його поновлення, підлягає залишенню без розгляду.

Оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення, є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не без задоволення.

Суд не застосовує висновки ВП ВС викладені у постанові від 09 листопада 2021р. у справі № 214/5505/16, оскільки у постанові від 12 червня 2024 року в справі № 756/11081/20 ВП ВС відступила від висновків, сформульованих у її постанові від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21)

Приймаючи до уваги викладене та враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви (клопотання) про поновлення процесуального строку та залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду.

Керуючись ст.ст.44, 126, 128, 130, 131, 284, 285, 287 ЦПК України, суд,-

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , подане представником адвокатом Костантиновою Ганною Вікторівною, про поновлення строку на подання заяви перегляд заочного рішення Київського районного суду м.Харкова від 25.10.2024 у справі №953/4393/24.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_4 , подану представником адвокатом Костантиновою Ганною Вікторівною , про перегляд заочного рішення, ухваленого Київським районним судом м.Харкова від 25.10.2024р. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє від свого імені та як законний представник малолітньої ОСОБА_5 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», про визнання права власності, виключення майна зі складу спадщини, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили, з моменту її підписання.

Суддя Бородіна Н.М.