Дата документу 15.10.2025Справа № 554/9883/25
Провадження № 2-о/554/263/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі: головуючого судді Бугрія В.М., при секретарі Мазніченко М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Полтава цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Полтаві ради про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду знаходиться заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Полтаві ради про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні.

В обґрунтування вимог заяви зазначав, що встановлення даного факту необхідно з метою подальшого оформлення документів щодо соціальної допомоги на дитину, яка виховується тільки одним з батьків, вирішення питань щодо переміщення дитини без документального оформлення згоди від матері, яка не проживає разом із дитиною, та реалізації своїх прав як особи, яка самостійно виховує дитину, в тому числі, права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, передбаченого ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Ухвалою суду від 04 липня 2025 року у справі відкрито окреме провадження та призначено справу до судового розгляду.

26.08.2025 року від представника відповідача до суду надійшло заперечення в обґрунтуванні якого вказали, що викладені у заяві вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими, а заяву такою, що не підлягає задоволенню. Вбачається, що у справі, яка розглядається, наявний спір щодо участі одного з батьків у вихованні, матеріальному забезпеченні (утриманні) дитини та/або ухиленні від участі у вихованні. матеріальному забезпеченні (утриманні), який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

15.09.2025 року заінтересована особа ОСОБА_2 надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення заяви не заперечує.

15.10.2025 року представник заявника подала до суду заяву, де прохала заяву розглядати без її участі та без участі заявника.

15.10.2025 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про доручення до справи копії процесуальних документів, де підтверджується факт розгляду такої заяви судом та прохали закрити провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по вищевказаному позову.

Статтею 124 Конституції України визначено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частинами першою, другою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов, а саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність.

Ухвалою Шевченківського (Октябрського) районного суду міста Полтави від 20 червня 2024 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 04.02.2025 року ухвалу Шевченківського (Октябрського) районного суду міста Полтави від 20 червня 2024 року залишено без змін.

Апеляційний суд дійшов висновку про наявність спору про право, а саме спору між батьками, зокрема в утриманні та вихованні дитини, що підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 10.03.2025 року відмовлено у відкриття касаційного провадження та викладена позицієя яка збігається з апеляційною інстанцією.

Отже заява про встановлення факту з тих же підстав, і з тими сторонами була вже досліджена і в апеляційному порядку і в касаційному.

З урахуванням наведеного можна констатувати, що існує два порядки (способи) встановлення фактів, що мають юридичне значення, - позасудовий і судовий, які за своїм змістом є взаємовиключними.

У справі, яка є предметом перегляду, заявник просить встановити факт самостійного виховання дитини. Заявлені вимоги, пов`язані з доведенням існування підстав для визнання (підтвердження) за ним певного соціально-правового статусу - батька, який самостійно виховує дитину.

За положеннями п.1 ч.1 ст. 255ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Вирішуючи питання про наявність підстав для закриття провадження в справі згідно з п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України підлягає з`ясуванню чи належить справа до юрисдикції суду загальної юрисдикції згідно з ст. 19 ЦПК України. Відповідно, підставою для закриття провадження в справі згідно з вказаною нормою, є віднесення розгляду справи в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства ( ч.1 ст. 19 ЦПК України ).

З матеріалів справи вбачається, що апеляційний суд залишив ухвалу першої інстанції про відмову у відкритті провадження без змін у даній справі, а тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку окремого судочинства (спір про право). У постанові Верховного Суду зроблено висновок про те, що дана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За наведених обставин, суд вважає, що є підстави для закриття провадження у даній частині.

Керуючись ст.255, ст. 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Провадження по справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , служба у справах дітей Шевченківської районної у м.Полтаві ради про встановлення факту перебування фізичної особи на утриманні - закрити.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів з дня її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Полтавського апеляційного протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.М.Бугрій