У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Чепка В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в спільному майні з виплатою її вартості та про визнання права власності на частку,

встановив:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Безуханич Анастасія Василівна до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в спільному майні з виплатою її вартості та про визнання права власності на частку.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.09.2025 вказаний позов залишено без руху через невідповідність вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та надано строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Зазначену ухвалу представник позивача отримала в електронному кабінеті 26.09.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Однак упродовж встановленого суддею строку та станом на 17.10.2025 недоліки позовної заяви не усунуто.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, в кожному випадку позивач при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У зв`язку з наведеним, вимоги судді щодо усунення недоліків позовної заяви, зазначені в ухвалі від 26.09.2025 про залишення позовної заяви без руху щодо оформлення позовної заяви у відповідності до норм цивільного процесуального законодавства, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 3ст. 185 ЦПК України,якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 3ст. 185 ЦПК Українита вважати її неподаною і повернути позивачеві.

Керуючись ст. ст.185,261,354,355 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в спільному майні з виплатою її вартості та про визнання права власності на частку вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 7ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена удень її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області В.В. Чепка