Провадження № 2о/205/265/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

17 жовтня 2025 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Федотова В.М., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності документу,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» направила до суду вищевказану заяву, яка зареєстрована судом 15.08.2028 року.

19.08.2025 року суддею було зроблено запит до відділу обліку проживання фізичних осіб управління у сфері державної реєстрації департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) заявниці.

14.10.2025 року до суду надійшла відповідь департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) заявниці.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне заяву ОСОБА_1 залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліків з наступних підстав.

При залишенні заяви без руху, суддя керується положеннями статей 10 ч. 9, 175, 177, 187 ЦПК України, тобто застосовує аналогію закону, так як главами 1 та 2 розділу IV ЦПК України прямо не врегульовано дії судді при подачі до суду заяви, яка не відповідає вимогам ЦПК.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, суддя звертає увагу заявниці, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами, визначеними процесуальним законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Частиною 2 статті 315 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.08.2018 (справа № 545/1472/17 ) зазначено, що при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч. 4 ст. 294 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники та заінтересовані особи.

Так, ОСОБА_1 у заяві про встановлення факту належності документу зазначено лише заявника та не зазначено заінтересованої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Також суддя звертає увагу заявниці, що до заяви про встановлення факту належності документу не надано доказів надсилання листом з описом вкладення стороні по справі, тобто заінтересованій особі, копій поданих до суду документів, що в свою чергу є порушенням норм ЦПК України.

Таким чином, заявниці слід надати до суду уточнену заяву, у якій визначитись із колом заінтересованих осіб, обґрунтувавши заінтересованість вказаних осіб в залежності від мети встановлення факту належності документу, зазначивши їх місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, а також надати докази надсилання листом з описом вкладення заінтересованим особам по справі копій поданих до суду документів.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Згідно із ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, з огляду на зміст вимог, заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 318, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності документу залишити без руху.

Надати заявниці строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити заявниці, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається заявниці.

Копію ухвали надіслати заявниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Федотова В.М.

.