Справа № 461/5435/25
Провадження № 2/461/2706/25
УХВАЛА

14.10.2025 м.Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Зубачик Н.Б.,

секретаря судових засідань Чубей К.А.,

за участю:

представника позивача Гаталяк Н.І.,

представника відповідача Каряки А.І. (в режимі відеоконференції),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м.Львові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Дніпровської районної державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором.

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Дніпровської районної державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.08.2025 відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.09.2025 у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про передачу справи за підсудністю до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області відмовлено.

09.09.2025 на виконання вимог ухвали суду від 04.08.2025 Дніпровська районна державна нотаріальна контора надала копію спадкової справи №226/2021, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 23.09.2025 залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_2 та прийнято до розгляду позовну заяву про стягнення боргу за кредитним договором в новій редакції.

30.09.2025 представник позивача Гаталяк Н.І. подала до суду заяву, у якій просить суд залишити без розгляду позовні вимоги Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_2 , оскільки рішенням Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 09 червня 2019 року у справі №175/917/19 розірвано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . Таким чином останній не входив до кола спадкоємців, єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_1 . Окрім того, представник збільшила позовні вимоги та просила суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитними договором в розмірі 117345,67 грн., які були заявлені в первісній позовній заяві від 26.06.2025.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала заяву про залишення частини позовних вимог без розгляду, та збільшення позовних вимог до ОСОБА_1 , просила таку задоволити.

Представник відповідача не заперечила щодо прийняття заяви про залишення без розгляду в частині позовних вимог АТ «Ідея Банк» до ОСОБА_2 , крім того просила поновити строк та прийняти поданий відзив на позовну заяву, також долучити до матеріалів справи заперечення на відповідь на відзив та письмові докази.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Дніпровської районної державної нотаріальної конторив судове засідання не з`явився, однак належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Суд, заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали справи в межах заявлених клопотань, вважає, що заява підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу , позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, за яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

У ході розгляду заяви встановлено, що представник позивача самостійно ініціювала питання залишення частини позовних вимог без розгляду.

Право на пред`явлення позову, як і право на звернення до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, належить до дискреційних повноважень позивача.

Оскільки представник позивача, діючи самостійно, відповідно до вимог ст.ст.13,49 ЦПК України, розпоряджається своїми правами, то вказана заява підлягає задоволенню.

Розглянувши клопотання представника позивача про збільшення позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Такі дії позивача є проявом принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Судом встановлено, що заява представника позивача про збільшення позовних вимог подана під час підготовчого судового засідання, така відповідає вимогам, визначеним ЦПК України, відтак суд дійшов висновку про прийняття такої заяви до розгляду.

Як вбачається з п.10 ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому судовому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, уточнення позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вирішення відводів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст.200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Судом проведено підготовчі дії, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті та які є достатніми для закриття підготовчого провадження і призначення судового засідання для розгляду справи.

Керуючись ст.ст.189, 200, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» в частині позовних вимог до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Прийняти до розгляду заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» про збільшення позовних вимог, а саме стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Ідея Банк» заборгованості за кредитним договором в розмірі 117345,67 грн.

Закрити підготовче провадження.

Справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Дніпровської районної державної нотаріальної контори, про стягнення заборгованості за кредитним договоромпризначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Галицького районного суду м.Львова на 04 листопада 2025 року о 13:00 год.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://gl.lv.court.gov.ua/.

Ухвала в частині залишення позову без розгляду може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала не підлягає апеляційному оскарженню та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Зубачик Н.Б.