УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у витребуванні доказів

"16" жовтня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів, подані в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61521) відповідач ОСОБА_1 подала до суду клопотання про витребування доказів, у якому просила витребувати у позивача докази підтвердження надання тепла та гарячої води в квартиру АДРЕСА_1 з посиланням на показники теплолічильників (в Гекакалоріях) та лічильника гарячої води, а також підтвердження того, за ким зареєстровані прилади обліку тепла та гарячої води.

На обґрунтування клопотання зазначила, що позивач посилається на те, що послуги надавалися власнику квартири, однак, оскільки послуга може бути надана тільки фізичній чи юридичній особі, то для підтвердження вимог позивача слід витребувати зазначені докази.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61523) відповідач ОСОБА_1 також подала до суду клопотання про витребування доказів, у якому просила витребувати у позивача підтвердження проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , за кожен день заявлених вимог, а не тільки станом на дату звернення позивача до суду.

На обґрунтування клопотання зазначила, що витяг із демографічного реєстру, на який посилається позивач, підтверджує тільки реєстрацію в конкретний день. За інший період часу позивачем не надано доказів проживання відповідача за вказаною адресою. Факт надання послуг відповідачеві у заявлений до стягнення період, а тільки станом на дату звернення до суду, підлягає доказуванню.

11 жовтня 2025 року (вхід. № 61524) до суду від відповідача ОСОБА_1 також надійшло клопотання про витребування доказів, у якому відповідач просила витребувати у позивача завірену копію підписаного власником квартири та уповноваженою особою позивача договору про надання тепла та гарячої води саме в квартиру АДРЕСА_1 .

На обґрунтування клопотання зазначила, що послуга з теплопостачання може бути надана тільки фізичній чи юридичній особі на договірних засадах, то для підтвердження вимог позивача слід витребувати зазначені докази.

15 жовтня 2025 року (вхід. від 16 жовтня 2025 року № 62650, повторно доставлено засобами поштового зв`язку 16 жовтня 2025 року, вхід. № 62618) представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - Серенков Д.Ю., подав до суду письмові заперечення на заяви ОСОБА_1 про витребування доказів, у яких зазначив, що заявником не доказано неможливості самостійного отримання порушених доказів у вищезазначених клопотаннях. В матеріалах справи немає, наприклад, доказів звернення ОСОБА_1 до ТОВ «Євро-Реконструкція» (або, наприклад, управителя багатоквартирного будинку) в позасудовому порядку для отримання заявлених доказів.

Також зазначено, що відповідач є належним відповідачем по справі, оскільки саме він є особою, місце постійного проживання якої протягом періоду утворення заборгованості було зареєстровано у вищезазначеній квартирі.

В позовній заяві ТОВ «Євро-Реконструкція» вже вказано, що в паперовому вигляді договір про надання послуг, який був передбачений чинними нормативно правовими актами на момент виникнення заборгованості між відповідачем та позивачем не був укладений, а також заява-приєднання до умов індивідуальних типових договорів споживачами послуг до ТОВ «Євро-Реконструкція» та мешканцями вказаної квартири з метою їх ідентифікації - не надавалася, однак це не позбавляє споживача від обов`язку плати коштів за надані комунальні послуги. Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема, надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуги.

Відсутність договору про надання послуг з централізованого опалення/ постачання теплової енергії та постачання гарячої води сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача (відповідачів) від оплати послуг у повному обсязі. За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг боржник (відповідачі) несе відповідальність, передбачену частиною другою статті 625 ЦК України.

Показання вузла комерційного (будинкового) засобу обліку теплової енергії не є відомостями (інформацією), яка є виключно в розпорядженні надавача комунальної послуги ТОВ «Євро-Реконструкція», до якої має доступ виключно позивач. Показники комерційного (будинкового) засобу обліку є загальнодоступними даними для всіх споживачів послуг у багатоквартирному будинку та знімаються виконавцем послуги із засобу обліку, який знаходиться у будинку.

Зазначена у них інформація додаткового завірення знятих відомостей спожитих послуг теплової енергії на підставі показань комерційного засобу обліку не потребує.

В матеріалах справи вже містяться деталізовані розрахунки заборгованості, які містять відомості, які тарифи позивачем застосовувались, яка кількість спожитої гарячої води та теплової енергії враховувалась, в тому числі розподілені гігакалорії на квартиру відповідача, інші відомості, з чого позивач виходив, визначаючи саме такий розмір щомісячної суми коштів до сплати відповідачу.

Також щомісячно здійснюється аналіз коректності роботи кожного вузла комерційного обліку теплової енергії на підставі накопичених даних знятих із первинної бази даних вузла комерційного обліку. Відповідно до вимог нормативно-правових актів, будинковий вузол обліку є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку, які мають право доступу до спільного майна, в тому числі для контролю показань вузла обліку. При цьому доступ до будинкового вузла обліку працівникам Товариства для зняття показань забезпечується саме співвласниками багатоквартирного будинку або управителем багатоквартирного будинку.

Отже, всі чинники, якими користувався позивач при визначенні щомісячної суми коштів до сплати за комунальні послуги, є у вільному доступі для відповідача: нормативно-правові акти, формули розрахунків, розмір встановлених тарифів, показники засобів обліку тощо.

ТОВ «Євро-Реконструкція» є виконавцем комунальної послуги з постачання теплової енергії (централізованого опалення) та гарячої води (гарячого водопостачання) для будинку АДРЕСА_1 , що є загальновідомим фактом. Позивач надає комунальні послуги не окремо до кожної квартири, а в цілому до багатоквартирного будинку відповідача та інших будівель, які знаходяться на території Дніпровського та Дарницького районів м. Києва, і це є загальновідомою обставиною.

З матеріалів справи не вбачається, що будинок АДРЕСА_1 та/або житлове приміщення відповідача в установленому законом порядку відключено від мереж (систем) централізованого опалення (теплопостачання) та постачання гарячої води. Опалення постачалося до будинку АДРЕСА_1 протягом усього спірного періоду.

Вивчивши матеріали справи та подані клопотання про витребування доказів, заперечення відповідача, суд приходить до такого висновку.

Статтею 83 ЦПК України встановлено правила подачі доказів.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Вимоги до змісту клопотання про витребування доказів визначено у частині другій статті 84 ЦПК України.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Водночас, всупереч вимогам пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України у поданих клопотаннях про витребування доказів від 11 жовтня 2025 року (вхід. № 61521, 61523, 61524) відповідач ОСОБА_1 не зазначає вжиті відповідачем заходи для отримання цих доказів. Також відповідач ОСОБА_1 не зазначає причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Суд також враховує, що інформація, необхідність витребування якої відповідач ОСОБА_1 обгрунтовує в поданих клопотаннях про витребування доказів, не є інформацією з обмеженим доступом та може бути надана суб`єкту звернення, як споживачеві житлово-комунальних послуг.

Витребування доказів судом має бути застосовано як виключення, а не як правило. Сторона не має зловживати правом клопотати про витребування доказів для отримання якої-небудь інформації, що може бути використана для доведення обставин, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Частиною першою статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, враховуючи заявлені вимоги, наявні у матеріалах справи документи, суд вважає, що клопотання відповідача про витребування доказів не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 84, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів, поданих в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - відмовити

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню. Відповідно до положень частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (пункт 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України).

Суддя О.О. Хромова