Справа №672/617/25
Провадження №2/672/499/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді Рибачук О.Г.,

за участю секретаря судового засідання Стебло Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Городку Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В поданій позовній заяві позивачка зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після смерті її тітки ОСОБА_3 .. Позивачка є спадкоємицею за заповітом після її смерті, однак пропустила установлені строки для прийняття спадщини та вчасно не подала заяву про прийняття спадщини. Пропуск встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачка пояснює запровадженням карантинних заходів через спалах хвороби COVID-19 у березні 2020 року, воєнного стану з 24 лютого 2022 року по всій території України, що значно обмежувало можливість її пересування та викликало побоювання за життя та здоров`я. Крім того, існування складних сімейних обставин, зокрема: догляд за важкохворою родичкою ОСОБА_4 , тривала процедура усиновлення дітей після смерті останньої, також вплинули на можливість подачі заяви про прийняття спадщини після смерті тітки. З огляду на сукупність усіх обставин та наявності поважних причин ОСОБА_1 просить продовжити строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ..

В судове засідання позивачка та її представник не з`явились. Представник позивачки подав заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Подав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).

Узв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивачки ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, яка міститься в матеріалах справи (а.с.7).

Згідно копії заповіту ОСОБА_3 , вбачається, що спадкодавиця за життя заповіла житловий будинок в с.Кринцілів Хмельницького району Хмельницької області, земельну ділянку та право на земельну частку (пай) ОСОБА_1 .. Крім того, спадкодавиця заповіла відповідачу ОСОБА_2 квартиру у м. Хмельницькому (а.с.6).

Судом встановлено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, чим порушила вимоги ч.1. ст.1270 ЦК України, де визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Проте, згідно ч.3 ст.1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановлено, що державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори С.Федорук відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском спадкоємцем встановлених строків для подання заяви про прийняття спадщини, що унеможливлює оформлення права власності на спадкове майно позивачкою, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.05.2025 (а.с.8).

Крім того, відповідач ОСОБА_2 належним чином прийняв спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується матеріалами спадкової справи 103-2020 від 07.07.2020, копію якої було витребувано судом у Другої Хмельницької державної нотаріальної контори.

З матеріалів спадкової справи встановлено, що ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом, яка складається з квартири, що розташована у м.Хмельницькому (а.с.66-86).

Позивачка пропустила встановлений строк до 29.12.2020 для прийняття спадщини в результаті існування ряду складних сімейних обставин (догляд за онкохворою ОСОБА_4 , процесу усиновлення дітей померлої) та того, що при спливі визначеного законодавством шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини були запроваджені карантинні заходи через спалах хвороби COVID-19, після цього введено режим воєнного стану з 24 лютого 2022 року по всій території України, що значно обмежувало можливість її пересування та викликало побоювання за життя та здоров`я.

За загальним правилом спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦПК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Також при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачка пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.

Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадкодавець ОСОБА_3 за життя висловила в заповіті свою волю щодо розпорядження належним їй майном після смерті, зокрема спадкоємцями визначила ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 оформив свої спадкові права на майно згідно заповіту. ОСОБА_1 пропустила строк на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини згідно заповіту ОСОБА_3 ..

Позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, оскільки зазначені нею в позові обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців щодо майна ОСОБА_3 , яке вона заповіла позивачці, судом не встановлено, та надає їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.200, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивачки: адвокат Кучерявий Олександр Вікторович, місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Повний текст судового рішення складено 16.10.2025.

Суддя Олена РИБАЧУК