Провадження № 2-з/357/67/25
УХВАЛА

про повернення заяви про забезпечення позову

20 жовтня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Сомок О. А. розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Цвинтарна Ірина Олександрівна про визнання договору купівлі продажу недійсним

ВСТАНОВИВ:

Суть заяви про забезпечення позову. Рух справи.

16.10.2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Цвинтарна Ірина Олександрівна про визнання договору купівлі продажу недійсним.

Разом з позовною заявою позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про забезпечення позову, у якій остання просить суд:

заборонити ОСОБА_2 здійснювати будь-які дії, пов`язані з відчуженням спірного житлового будинку садибного типу загальною площею 94,8 кв.м, житловою площею 61,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на користь третіх осіб до набрання законної сили рішенням суду у даній справі;

зобов`язати відповідача утриматися від будь-яких дій, що можуть змінити фактичний стан спірного майна до завершення судового розгляду;

накласти заборону державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно та приватним і державним нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії, пов`язані з переходом права власності на зазначене майно.

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що на думку позивача існує реальна загроза відчуження спірного житлового будинку на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити або унеможливити виконання майбутнього рішення суду та поновлення її прав.

17.10.2025 року заяву про забезпечення позову передано на розгляд судді Сомок О.А.

Норми права, якими керується суд.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч.2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.151 ЦПК України Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

За правилами ч.2 ст.151 ЦПК України якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

У відповідності з п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до приписів ч.1 ст.153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.8 ст.153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.1, ч.6 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Висновки суду.

У заяві про забезпечення позову заявник, всупереч указаним приписам ст.151 ЦПК України, не зазначила власний реєстраційний номер облікової картки платника податків (за його наявності) або номер і серію паспорта (у випадку відсутності РНОКПП), а також місце проживання чи перебування відповідача, указавши при цьому «відому адресу для листування», що не відповідає цитованим нормам.

Окрім того, у позовній заяві позивач вказує третю особу - приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Цвинтарну Ірину Олександрівну. При цьому у заяві про забезпечення позову будь-які відомості щодо неї відсутні.

Також, у заяві про забезпечення позову не зазначено обставин та не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову може реально утруднити виконання рішення суду.

Також заява про забезпечення позову не містить пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення.

Таким чином, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, суд доходить висновку про необхідність повернення ОСОБА_1 заяви про забезпечення позову.

Інші процесуальні питання.

Суд роз`яснює заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє права повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Також суд роз`яснює, що відповідно до приписів ст.59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

За правилами, встановленими ст.15 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 149-151, 260-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Цвинтарна Ірина Олександрівна про визнання договору купівлі продажу недійсним повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Білоцерківського міськрайонного

суду Київської області Олена СОМОК