Провадження № 2-з/761/344/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді: Левицької Т.В., при секретарі Олійнику Б.М., розглянувши заяву представника заявниці ОСОБА_1 - адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни до ОСОБА_2 про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва 10.10.2025 року представником заявниці ОСОБА_1 - адвокатом Неупокоєвою Наталією Костянтинівною до ОСОБА_2 подано заяву про забезпечення позову.

Одночасно із заявою про забезпечення позову до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями та протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.10.2025 року визначено головуючого суддю Левицьку Т.В.

В своїй заяві про забезпечення позову представник заявниці просить суд накласти арешт на нерухоме майно, яке є предметом позову, а саме на:

1. Квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 37,60 кв.м., набута на підставі попереднього договору купівлі-продажу квартири від 07.12.2015 року, сплати персоніфікованого паю та ін., державна реєстрація майна від 06.07.2021 року. Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 2533697,43 грн.

2. Земельна ділянка в селі Лебедівка, Вишгородського району Київської області, кадастровий номер :33:026:6012, набута на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.12.2022 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 2453551,09 грн.

3. Квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 27,30 кв.м., набута на підставі договору про пайову участь у будівництві від 20.12.2019 року та ін., державна реєстрація майна від 19.08.2021 року. Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року. Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 1708456,62 грн.

4. Квартира АДРЕСА_3 , загальною площею 24,86 кв.м., набута на підставі договору про пайову участь у будівництві від 20.12.2019 року та ін.., державна реєстрація майна від 22.07,2022 року.Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 1747436,50 грн.

5. Квартира АДРЕСА_4 , загальною площею 26,20 кв.м., набута на підставі договору про пайову участь у будівництві від 11.01.2019 року та ін., державна реєстрація майна від 22.07.2022 року.Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 1672806,64 грн.

6. Квартира АДРЕСА_5 , загальною площею 25,60 кв.м, набута на підставі договору про пайову участь у будівництві від 30.10.2019 року та ін, державна реєстрація майна від 22.07.2022 року.Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 1758682,34 грн.

7. Нежитлове приміщення в АДРЕСА_6 , загальною площею 24, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; договір про пайову участь у будівництві від 30.10.2019 року та ін.., державна реєстрація майна від 22.07.2022 року. Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає628911,54 грн.

8. Нежитлове приміщення в АДРЕСА_6 , загальною площею 80, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; договір про пайову участь у будівництві від 04.06.2019 року та інш., державна реєстрація майна від 22.07.2022 року. Відповідно до довідки про оціночну вартість майна від 06.10.2025 року, вартість об`єкта оцінки на момент подачі позову складає 1462019,37 грн.

9. Транспортний засіб автомобіль марки мерседес GLE, 2016 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 ;

10. Транспортний засіб автомобіль марки мерседес GLA, 2013 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 .

Також просить встановити заборону будь-якому державному реєстратору Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та будь-яким іншим суб`єктам державної реєстрації прав, в тому числі нотаріусам, органам державної виконавчої служби, вчиняти реєстраційні дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав, в тому числі приймати рішення про державну реєстрацію права власності та їх обтяжень, вносити зміни до вже існуючих записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно вищезазначених об`єктів рухомого та нерухомого майна.

Заявник зазначає, що перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 з 27.06.2017 року (свідоцтво про укладення шлюбу, видане Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис 1690). В подальшому шлюб було розірвано на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22.05.2024 року.

Вказує, що в період шлюбу позивачем та відповідачем було набуто у власність вищезазначене майно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року на все майно, що належить їй, накладено арешт із забороною права володіння та розпорядження на нерухоме та рухоме майно, в тому числі, до складу якого входить майно, що є предметом поділу в спорі про поділ майна подружжя.

Підставою на накладення арешту стало клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю в рамках кримінального провадження № 00001194 від 28.03.2023 року за підозрою ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України. Вироком Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 визнано винним за ч. 3 ст. 305, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305 КК України (справа № 359/5337/18).

Також в провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 756/1082/21 за обвинуваченням ОСОБА_2 .

Позивачка ОСОБА_1 вказує, що вона не є підозрюваною чи обвинуваченою в жодному кримінальному провадженні, здійснює адвокатську діяльність та має самостійний дохід. В разі постановлення обвинувального вироку відносно ОСОБА_2 може бути застосовано конфіскацію всього майна, в тому числі і в частині, яка належить ОСОБА_1 , що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вказує, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Дослідивши заяву та додані до неї копії документів, суд приходить до наступного висновку.

Так, згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вказана правова позиція відображена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 вересня 2019 року у справі № 320/3560/18.

Заявником зазначено про те, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року на все майно, що належить їй, накладено арешт із забороною права володіння та розпорядження на нерухоме та рухоме майно, в тому числі, до складу якого входить майно, що є предметом поділу в спорі про поділ майна подружжя.

Підставою на накладення арешту стало клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю в рамках кримінального провадження № 00001194 від 28.03.2023 року за підозрою ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України. Вироком Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_2 визнано винним за ч. 3 ст. 305, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305 КК України (справа № 359/5337/18).

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Разом з тим, позивач не надав доказів реальної небезпеки ускладнення чи неможливості виконання рішення суду. В заяві відсутнє достатнє обґрунтування та докази, які підтверджують доцільність та необхідність такого виду забезпечення позову.

Заявником не наведено обґрунтованих підстав того, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно впливатиме на ефективність захисту та унеможливить виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви, враховуючи зазначені вимоги закону, наведені докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу, враховуючи те, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2025 року на все вищезазначене майно накладено арешт із забороною права володіння та розпорядження, в тому числі, до складу якого входить майно, що є предметом поділу в спорі про поділ майна подружжя, та відсутність доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, суд вважає за необхідне відмовити представнику заявника у забезпеченні позову.

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни до ОСОБА_2 про забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: