Справа № 159/7398/25
Провадження № 2/159/2318/25
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Ковель

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Смалюх Р.Я., вивчивши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЕЙС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЕЙС» (далі позивач або ТОВ «ФК «ЕЙС») звернулось усуд з позовом ОСОБА_1 (далі відповідач або ОСОБА_1 ), в якому просить стягнути з відповідача в користь позивача заборгованість за кредитним договором № 00-9807967 від 03.06.2024 у розмірі 14411,80 грн.

З позовної заяви видно, що позичальнику надано кредит у розмірі 7150,00 грн, однак у доданому до позову кредитному договорі зазначено про видачу кредиту в розмірі 6500,00 грн, також позивач просить стягнути заборгованість за процентами в розмірі 7261,80 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суд зазначає, що обґрунтований розрахунок позовних вимог це документ, який містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, застосування штрафних санкцій тощо) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору. Такий розрахунок також має містити відображення проведених оплат тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог має містити посилання на первинні документи, які пов`язані з відповідними юридичними фактами, що вплинули на розмір суми боргу, із зазначенням часу їх настання.

Розрахунок може вважатися обґрунтованим, якщо з нього можна встановити чому саме такий, а не інший розмір, заборгованості просить стягнути позивач.

Проте, позивачем, в порушення зазначеної норми, до позовної заяви не долучив такий обґрунтований розрахунок кредитної заборгованості який він просить стягнути.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість з за кредитним договором. До позовної заяви позивачем додано розрахунок у якому зазначено про суми нарахованих та донарахованих відсотків, штрафних санкцій, комісій. Однак цей розрахунок не містить інформації про суму на яку нараховувались проценти, період за який нараховувались чи донараховувались проценти; розмір і дата здійснення позичальником погашень; розмір і дата видачі додаткових кредитних коштів, оскільки в кредитному договорі зазначається про видачу кредиту в розмірі 6500,00 грн а 7150,00 грн.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що подана заява не відповідає вимогам зазначеним у ст. 175, 177 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вимоги процесуального закону про відправку заяв по суті справи іншому учаснику судового провадження покликані забезпечити дотримання принципу змагальності сторін та реалізації ними свого правана захист.

Згідно з п. 17 Постанови Кабінету міністрів України від 05.03.2009 №270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Як вбачається з долучених до позовної заяви опису вкладення оператором поштового зв`язку, послугами якого користувався позивач - АТ «Укрпошта».

Отже, підтвердження вмісту вкладення у поштове відправлення відбувається у порядку визначеному оператором поштового зв`язку АТ «Укрпошта».

Відповідно до п. 1.6 Порядку пересилання відправлень «Укрпошта Документ», розміщених на сайті АТ «Укрпошта» в мережі Інтернет за посиланням https://www.ukrposhta.ua/doc/dokumenty/Poriadok_peresylannia_vidpravlen_Ukrposhta_Dokumenty_16062025.pdf, відправлення Документи приймаються для пересилання з оголошеною цінністю. Відправлення Документи можуть прийматися для пересилання з описом вкладення, з рекомендованим повідомленням про вручення або з SMS повідомленням про вручення, з відміткою «Вручити особисто» (тільки для фізичних осіб). Відправлення Документи з відміткою «Вручити особисто» приймаються до пересилання тільки з рекомендованим повідомленням про вручення. Плату за пересилання відправлень Документи може здійснювати як відправник, так і одержувач, якщо інше не передбачено договором із Суб`єктом господарювання.

Згідно з п. 6.5 Порядку Після приймання відправлення Документи працівник ОПЗ проводить розрахунок з відправником (у разі, коли платником послуг є відправник). Відправнику видається розрахунковий документ, якщо інше не передбачено договором (фіскальний касовий чек, розрахункова квитанція), який підтверджує надання послуги, а також накладна «Приймання» (якщо робоче місце оператора ОПЗ оснащене реєстратором розрахункових операцій широкоформатного друку). У випадку приймання від п`яти відправлень разом з розрахунковим документом видається другий примірник ф.103.

У п. 7.7 вказаного Порядку зазначено, що відправлення Документи з оплатою плати за пересилання відправлення одержувачем вручається одержувачу після внесення визначеної суми плати за пересилання відправлення. Працівник ОПЗ, відповідно до інформації зазначеної на супровідній адресі, здійснює приймання плати за пересилання відправлення та видає розрахунковий документ (фіскальний касовий чек, квитанції ф.1).

Розрахунковий документ документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг (п. 1.4 Порядку).

На підтвердження виконання вимог зазначених у ч. 2 ст. 177, ч. 3 ст. 43 ЦПК України, позивач надав опис вкладення у цінний лист 087.

Однак до позовної заяви не додано відповідного чеку, який би підтверджував здійснення відправки рекомендованого відправлення № 087.

Доданий до позову опис вкладення у цінний лист 087 є підтвердженням вкладених до листа документів, однак не свідчить, що вказаний лист був відправлений, як і не свідчить про це доданий список №20791-01-44-119 форми 103.

Отже, проаналізувавши зазначені вище документи, подані позивачем на підтвердження надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками, суд дійшов висновку, що позивач не надав належних підтверджуючих документів, як і б свідчили виконання цього обов`язку.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Отже, суд, як арбітр у судовому провадженні, зобов`язаний слідкувати за належним виконанням учасниками судового провадження їхніх обов`язків, та недопущенням порушення їхніх процесуальних прав.

У зв`язку з цим, суд зобов`язаний пересвідчитись, що позивач належно виконав свій обов`язок з надання обґрунтованого розрахунку заборгованості та надсилання відповідачу поданих до суду процесуальних документів та доказів, а тому останній має можливість ефективно здійснювати захист своїх прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно усунути вказані вище недоліки заяви подавши обґрунтований розрахунок заборгованості по процентах у якому зазначити з якої суми тіла кредиту нараховувались проценти, за який період (кількість днів), за якою процентною ставкою, розмір нарахованих процентів у відповідний період, розмір і дата фактичного погашення процентів, залишок процентів, які не погашені по кожному з періодів; а також розрахунок заборгованості по тілу кредиту у якому зазначити яка сума і коли видавалась, розмір і дата фактичного погашення тіла кредиту, залишок не погашеного тіла кредиту.

Також позивачу необхідно надати розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надсилання відповідачу позовної заяви з доданими цінним листом 087.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 294, 318 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором № 00-9807967 від 03.06.2024 у розмірі 14411,80 грн, надавши позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Попередити позивача та його представника, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (проголошення) та оскарженню не підлягає.

СуддяР. Я. Смалюх