Справа №:755/8240/25
Провадження №: 2/755/7271/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" жовтня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

позивача - ОСОБА_1

розглянувши в підготовчому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про відмову від частини позовних вимог, подану в межах розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 травня 2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 09 липня 2025 року на 11-30 год., сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено процесуальні строки.

09 липня 2025 року протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засідання, у зв`язку із відсутністю відомостей про належне повідомлення відповідача ОСОБА_4 про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, підготовче засідання відкладено до 16 вересня 2025 року до 14-00 год.

16 вересня 2025 року у підготовчому засіданні протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засідання, до складу учасників справи залучено третю особу - Дніпровську районну в місті Києві державну адміністрацію в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог. У підготовчому засіданні оголошено перерву до 15 жовтня 2025 року до 14-00 год.

26 вересня 2025 року (вхід. № 57604) позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про відмову від позовних вимог до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

На обґрунтування заяви зазначила, що відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 після пред`явлення позивачем позову до суду добровільно знялися з реєстрації з квартири, що перебуває у користуванні позивача.

У зв`язку із вказаним позивач відмовляється від позовних вимог до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у зв`язку із відсутністю предмету спору.

15 жовтня 2025 року у підготовчому засіданні позивач ОСОБА_1 заяву про відмову від позовних вимог до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 підтримала та просила задовольнити, спір між сторонами відсутній. Позовні вимоги до відповідача ОСОБА_4 підтримує в повному обсязі.

Вивчивши матеріали справи та заяву про відмову від частини позовних вимог, заслухавши пояснення позивача, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони у справі на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами щодо предмета спору (частина третя статті 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, може лише сприяти учасникам судового процесу в реалізації таких прав, ураховуючи при цьому засади (принципи) верховенства права, рівності учасників процесу перед законом та судом.

Частиною другою статті 49 ЦПК України встановлено, що: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Закриття провадження у справі - це форма завершення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

У Постанові Верховного Суду від 03 травня 2018 року у справі № 404/251/17 зазначено, що прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Також пунктом 4 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Виходячи з положень частин першої-третьої, п`ятої статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Відповідно до частин другої-третьої статті 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Оскільки відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в добровільному порядку зняті з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , предмет спору між позивачем ОСОБА_1 та відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 перестав існувати і наразі є відсутнім. Водночас, позивач ОСОБА_1 , у зв`язку із відсутністю предмету спору, відмовляється від частини позовних вимог, а саме від вимог про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням

При визначених обставинах відмова позивача від позову не протирічить закону, не порушує прав і охоронюваних законом інтересів інших осіб, тому наявні підстави прийняти у позивача відмову від позову, що є підставою для закриття провадження у справі в цій частині.

Судом роз`яснюється, що за правилом частини другої статті 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Вимоги про розподіл судових витрат у зв`язку із поданою заявою позивачем ОСОБА_1 не заявлено.

Керуючись статтями 49, 206, 255, 256, 260, 279, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти відмову позивача ОСОБА_1 від частини позовних вимог, подану в межах розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням в частині вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Подальший розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, здійснювати з урахуванням заяви про відмову від частини позовних вимог.

Направити учасникам справи копію ухвали.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова