Справа № 291/1052/25
Провадження №2/291/579/25
РІШЕННЯ

іменем України

21 жовтня 2025 року селище Ружин

Ружинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Гарбарук І.М.,

за участю секретаря судового засідання Колесник Р.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Ружин в порядку загального позовного провадження цивільну справу №291/1052/25 за позовом ОСОБА_1 до Ружинської селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

03.09.2025 на адресу суду надійшла вказана позовна заява.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 .

Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку загальною площею 0,0775 га, цільове призначення обслуговування житлового будинку, за адресою АДРЕСА_1 .

Позивачка помилково вважала, що прийняла спадщину, оскільки на момент смерті проживала разом з батьком за місцем своєї реєстрації, окрім неї інших спадкоємців немає.

З цих причин пропустила строк для прийняття спадщини.

З врахуванням наведеного, позивачка просила суд визначити їй додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька.

ІІ. Стислий виклад позиції відповідача

Представник відповідача у заявах від 24.09.2025, 21.10.2025 у вирішенні справи поклався на розсуд суду.

ІІІ. Процесуальні дії суду, клопотання та заяви учасників судового процесу

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2025 головуючою суддею визначено Гарбарук І.М.

Ухвалою суду від 04.09.2025 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено розгляд справи у підготовчому провадженні, витребувано у приватного нотаріуса копію спадкової справи.

18.09.2025 на адресу суду від приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Власюка П.В. надійшла копія спадкової справи №57/2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 24.09.2025 закрито підготовче провадженні та призначено розгляд справи по суті.

Позивачка у заяві від 24.09.2025 просила розгляд справи здійснювати за її відсутності.

Представник відповідача у заяві від 21.10.2025 просила розгляд справи здійснювати без участі представника Ружинської селищної ради

ІV. Фактичні обставини справи

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 6).

На день смерті ОСОБА_2 був один зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Ружинської селищної ради №814 від 04.09.2025 (а.с. 46).

Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку загальною площею 0,0775 га, цільове призначення обслуговування житлового будинку, за адресою АДРЕСА_1 (державний акт на право власності на земельну ділянку, а.с. 10).

ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 , змінено у зв`язку з укладенням шлюбу, а.с .7) є донькою померлого ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивачки, де в графі батько вказано « ОСОБА_2 » (а.с.7).

ОСОБА_1 , як спадкоємець майна, звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки позивачкою пропущено шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини та роз`яснено можливість звернення до суду із відповідною заявою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини(а.с. 8-9).

Зі спадкової справи №57/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , вбачається, що приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Власюком П.В. було відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті померлого. Заповіт не складався. Заяв про прийняття, відмову від спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину від інших спадкоємців не надходило. Позивачка є єдиним спадкоємцем першої черги (а.с. 28-34, 47).

Позивачка стверджує, що пропустила встановлений законом строк для звернення із заявою до нотаріуса для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що протягом останніх п`яти років спадкодавець ОСОБА_2 проживав разом із позивачкою, однак був зареєстрований за іншою адресою, а тому позивачка помилково вважала, що вона прийняла спадщину після смерті, так як проживала з ним до дня смерті за місцем своєї реєстрації.

У довідці Ружинської селищної ради від 19.08.2025 №771 вказано, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , згідно з актом обстеження умов проживання від 18.08.2025 з нею проживав батько ОСОБА_2 , який потребував стороннього догляду.

З метою забезпечення реалізації права на спадщину після смерті батька позивачка звернулася до суду.

V. Мотиви суду та застосоване законодавство

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частина третя статті 1269).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи №57/2025 позивачка із заявою про відмову у прийнятті спадщини не зверталася.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції прозахист правлюдини і основоположних свобод (далі - Перший протокол) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності та враховуючи, що позивач в установлений законом строк не подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини у зв`язку із юридичною необізнаністю та помилку щодо необхідності подання заяви про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець на момент смерті проживав разом із позивачкою, суд вважає за можливе визнати причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважною, тому позов підлягає задоволенню.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, враховуючи, що позов не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення її додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

З врахуванням місця проживання позивача та місця заведення спадкової справи, на думку суду, достатній строк для подання заяви про прийняття спадщини становитиме два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Крім того, суд врахував, що визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не буде порушувати прав та законних інтересів інших осіб. Водночас, відмова у визначенні такого строку, за встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 259, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Ружинської селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 .

Відповідач: Ружинська селищна рада, місце знаходження: Житомирська область, Бердичівський район, с-ще Ружин, вул. Незалежності 2, ЄРДПОУ 04344707.

Повне судове рішення

складено 21.10.2025.

Суддя Ружинського районного суду

Житомирської області І.М. Гарбарук