Справа № 375/2308/25
Провадження № 2/375/1030/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Банах-Кокус О.В.,

за участю секретаря судового засідання Потапенко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пасемко Н.І., звернулася до Рокитнянського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовної заяви заначено, що у подружжя відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Сторони з 2023 року не ведуть спільне господарство та не проживають разом. Подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе та не відповідає інтересам обох сторін. Шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу сперечить інтересам обох сторін.

У зв`язку з чим позивач вирішила звернутись до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Після розірвання шлюбу просить залишити шлюбне прізвище «ОСОБА_3 ».

Від шлюбу у подружжя є спільна дитина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 17 вересня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи призначено на 21 жовтня 2025 року об 10год 00 хв.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача, заявлені позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі. У позовних вимогах до позову позивач просила не давати сторонам строку на примирення та шлюбне прізвище залишити без змін.

Відповідач в судове засідання не з`явився, 21 жовтня 2025 року подав до суду заяву, в якій зазначає, що визнає позовні вимоги, просив розгляд справи здійснювти без його участі та строк на примирення не надавати.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що з 24 липня 2009 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 24 липня 2009 року, виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 755.

Від шлюбу у подружжя є спільна дитина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданого 6 червня 2012 року.

Прізвище після розірвання шлюбу позивач просить залишити шлюбне «ОСОБА_3 ».

Згідно із статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина 2 статті 104 СК України).

Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За приписами статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Отже шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не зацікавлені у продовженні сімейного життя, тобто шлюбно-сімейні відносини фактично припинили своє існування.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає встановленим, що подальше спільне проживання подружжя, збереження їх шлюбу неможливе та суперечило б інтересам кожного з них, а тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Згідно із частиною 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до частини 1 статті 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи те, що відповідачем позов визнано до початку розгляду справи по суті, при поданні позову позивачем сплачено 1211 грн 20 коп. судового збору, а тому позивачу слід повернути з державного бюджету 605 грн 60 коп. (50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову).

Задовольняючи позов, у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені останньою і документально підтверджені судові витрати, що становлять 605 грн 60 коп. судового збору.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 24, 55, 56, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, статтями 13, 133, 141, 142, 206, 223, 265, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 24 липня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 755.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення суду є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення складено 21 жовтня 2025 року.

Суддя Олена БАНАХ-КОКУС