Провадження № 2-з/638/172/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Шут Д.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Шевченківського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Благоустрій міста Ізюма про відшкодування моральної шкоди,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Харкова з зустрічною позовною заявою до КП Благоустрій міста Ізюма, в якій просит: стягнути з КП «Благоустрій міста Ізюма» на користь: ОСОБА_1 200 000 грн моральної шкоди; ОСОБА_2 200 000 грн моральної шкоди.

13 жовтня 2025 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просить тимчасово заборонити КП «Благоустрій міста Ізюма» передавати та поширювати будь-яку інформацію про «заборгованість» і наші персональні дані третім особам (банкам, комунальним підприємствам, сервіс-провайдерам) до вирішення спору по суті, а також зобов`язати КП повідомити суд про всі канали, куди вже здійснено передачу, для подальшого видалення та блокування персональних даних та інформації щодо співвласників.

Суддя, вивчивши доводи поданої заяви, дослідивши додатки до неї, дійшов наступного висновку.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (ч.1 ст.153 ЦПК України). Згідно із ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Вимоги та змісту та форми заяви про забезпечення позову встановлені статтею 151 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини першої статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Також, відповідно до частини шостої статті 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення позову, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки зустрічний позов спрямований на захист прав споживачів. Також просить зменшити суму судового збору відповідно до ст. 8 ЗУ Про судовий збір.

Відповідно до п. 1.4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви про забезпечення позову сплачується судовий збір в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Абзацом 3 пункту 6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014р. за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що оскільки передбачені Законом «Про судовий збір» пільги щодо сплати судового збору стосуються лише справи та її руху, то сплата судового збору за подання до суду заяв про забезпечення доказів або позову (підпункт 13 пункту 1 частини другої ст. 4 цього Закону №3674-VI) здійснюється на загальних підставах за визначеними ставками незалежно від того, чи звільнені позивачі від сплати судового збору за пред`явлення певних позовів.

Отже, положення ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» щодо звільнення від сплати судового збору не розповсюджуються на заяви про забезпечення позову.

Також, згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому сторона повинна довести існування, передбачених законом підстав.

В постанові Верховного Суду від 24 січня 2020 року по справі № 815/2320/18 касаційний суд зробив акцент, що в кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди мають встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо) рухомого, нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Суд зазначає, що скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності: продуктів харчування, медичних ліків, одягу тощо.

Незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, довідки про склад сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Тому визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Як зазначалось вище, на обґрунтування заяви про зменшення судового збору заявник посилається на складний майновий стан, відсутність стабільного доходу, зруйноване житло, відсутність опалення, витрати на лікування.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає своєчасній сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Дослідивши надані матеріали суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки останнім не надано жодних доказів його скрутного матеріального становища

Таким чином, судом встановлено, що до заяви про забезпечення позову, всупереч вимогам частини шостої статті 151 ЦПК України, заявником не долучено документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Частиною дев`ятою статті 153 ЦПК України встановлено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З огляду на зазначене, враховуючи, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову не відповідає вимогам статті 151 ЦПК України, а саме: заявником не сплачено судовий збір у визначеному законом розмірі, вказана заява підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та зменшення судового збору до ухвалення судового рішення.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Благоустрій міста Ізюма про відшкодування моральної шкоди - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Л.М. Рибальченко