У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2025 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення додаткових витрат на дитину та визначення способу участі батька, діда та баби у вихованні дитини, встановлення графіку спілкування,

Встановив:

09 жовтня 2025 року з Полтавського районного суду Полтавської області до Кобеляцького районного суду Полтавської області за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення додаткових витрат на дитину та визначення способу участі батька, діда та баби у вихованні дитини, встановлення графіку спілкування.

Ознайомившись з даною позовною заявою, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 Сімейного Кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Згідно ч. 1 ст. 56 ЦК України, органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

При визначенні суб`єктного складу, позивачем не враховано, що при розгляді судом спорів даної категорії обов`язковою є участь органу опіки та піклування та не залучено до участі в справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відповідний орган опіки та піклування, представленого належною юридичною особою, відповідно до вимог статті 56 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У випадку залучення до участі в справи третьої особи, необхідно надати для неї примірник позовної заяви з додатками, або надати докази надсилання копій поданих до суду документів з урахуванням положень ст. 43 ЦПК України.

Пунктом 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно ч. 5 ст. 19 Сімейного Кодексу України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь в її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Усупереч положенням ст. 175 ЦПК України, ст. 19 СК України, позивачка не зазначає в позовній заяві та не додає до неї доказів на підтвердження того, що вона зверталася до органу опіки та піклування щодо розв`язання спору. В матеріалах позовної заяви відсутній висновок органу опіки та піклування, який є обов`язковим при зверненні до суду з позовом. Позивач не вказує про те, що їй відмовлено в наданні висновку органу опіки і піклування щодо вирішення спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають брати участь в її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

У постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року по справі № 638/18531/16-ц міститься роз`яснення щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при зверненні до суду в спорах даної категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору.

Враховуючи наведене, позивачці потрібно надати суду відомості щодо її звернення до органу опіки та піклування в частині визначення способів участі батька, діда та баби у вихованні дитини, про які зазначено в позовних вимогах, та подати висновок органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з урахуванням положень Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» - 1211,20 гривень.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

З прохальної частини позову вбачається, що позивач заявляє три вимоги немайнового характеру, а саме: 1) визначити спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні із сином ОСОБА_5 ; 2) визначити спосіб участі діда ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_5 ; 3) визначити спосіб участі баби ОСОБА_4 у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_5 . Тобто позивач.

Однак до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі за вказані вище три позовних вимоги, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення додаткових витрат на дитину та визначення способу участі батька, діда та баби у вихованні дитини, встановлення графіку спілкування - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Позивачу роз`яснюється, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя