Справа № 381/4068/24
Провадження № 2/761/3152/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Левицька Т.В., при секретарі Ємці Д.О., за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_2 про зобов`язання відповідача доплатити судовий збір у відповідному розмірі, поданої в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2024 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено справу в порядку загального позовного провадження.

До суду ОСОБА_3 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та про поділ майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 зазначено ціну позову - 6 580 364,89 гривень, сплачено судовий збір в розмірі 9 084,00 гривень.

В судовому засіданні представник позивача та позивач просять суд зобов`язати відповідача доплатити судовий збір у відповідному розмірі, встановленому законом.

Вказує, що відповідачем ОСОБА_3 сплачено судовий збір у розмірі 9 084,00 грн. При цьому сторона відповідача посилається на п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте сторона позивача вважає, що вказана норма не стосується вимоги про поділ спільного майна подружжя без заявленої вимоги про розірвання шлюбу. Тобто, вимогу про розірвання шлюбу та про поділ майна подружжя має бути заявлено одночасно в межах одного позову та розглядатися в межах одного судового провадження. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.09.2023 року. Тому заявлені ОСОБА_3 вимоги є вимогами майнового характеру та є об`єктом справляння судового збору. ОСОБА_3 визначено ціну позову у розмірі 6 580 364,89 гривень.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За вказаних обставин сторона позивача вважає, що зустрічну позовну заяву подано з порушенням вимог ч. 4 статті 177 ЦПК України, оскільки ОСОБА_3 не сплатив судовий збір у встановленому законом розмірі, помилково сплативши лише 9 084,00 гри, адже за подання позову про поділ майна подружжя без вимоги про розірвання шлюбу слід керуватися підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а не підпунктом 3 пункту 1 частини 2 цієї ж статті. Останньому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 15 140,00 гри.

В судовому засіданні відповідач та представник відповідача покладались на розсуд суду, вказуючи на можливе розстрочення суми судового збору, яку необхідно доплатити.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу судовий збір справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До суду ОСОБА_3 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та про поділ майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

При цьому шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.09.2023 року.

У своїй зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 зазначив ціну позову - 6 580 364,89 гривень та останній сплатив судовий збір в розмірі 9 084,00 гривень, з урахуванням вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Проте, згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15 140,00 гривень.

Таким чином, за подання позову про поділ майна подружжя без вимоги про розірвання шлюбу необхідно застосовувати підпункт 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а не підпункт 3 пункту 1 частини 2 статті у цього Закону.

Враховуючи, що ОСОБА_3 за подання до суду зустрічного позову майнового характеру сплачено судовий збір у розмірі 9 084,00 гривень, останньому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 6 056,00 гривень.

Підстави для розстрочення відповідачу сплати судового збору відсутні, оскільки стороною відповідача не надано суду обґрунтованого клопотання та доказів, що підтверджують наявність обставин про неможливість доплатити судовий збір.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 194, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та про поділ майна подружжя, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання стороною ухвали.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, зустрічна позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню заявнику.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: