Справа № 288/1592/25
Провадження № 2/288/806/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі- відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .

До дня смерті ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , одиноко.

ОСОБА_2 був чоловіком сестри позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ще ІНФОРМАЦІЯ_3 . До дня смерті сестра позивача постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , разом із своїм чоловіком ОСОБА_2 .

Спільних дітей та інших близьких родичів у сестри позивача та її чоловіка не було, тому після смерті сестри позивача, коли у ОСОБА_2 погіршився стан здоров`я, позивач постійно допомагала йому по господарству, а після його смерті поховала його і здійснювала догляд за будинком, в якому він проживав до смерті.

На початку вересня 2025 року, під час прибирання в будинку, за останнім місцем проживання ОСОБА_2 , в шафі позивач знайшла пакет документів, серед яких були свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок, земельну ділянку під ним, а також іншу земельну ділянку, які ОСОБА_2 оформив після смерті своєї дружини ОСОБА_3 .

Серед документів позивач виявила також заповіт складений ОСОБА_2 27.02.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцьким Ю.Г., яким він заповів позивачу все свою майно, яке належатиме йому на час смерті.

З даним заповітом 05.09.2025 року позивач звернулась до нотаріуса, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини.

ОСОБА_2 не являється спадкодавцем за законом для позивача, про наявність заповіту вона не знала, а тому правових підстав для подачі заяви про прийняття спадщини у неї не було, а коли дізналась про заповіт то строк прийняття спадщини вже минув.

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, на час смерті він проживав одиноко, що підтверджує відсутність інших спадкоємців за законом, які могли б прийняти спадщину.

Таким чином, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на її рахунок.

Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву, в якій просить розглядати справу без участі їх представника згідно вимог чинного законодавства, при прийнятті рішення покладаються на розсуд суду.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 07 травня 1965 року Сокільчанською сільською радою Попільнянського району, Житомирської області, батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , запис за № 14. /а.с. 5/

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , виданого 31 липня 1982 року Великолісівецькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_4 31 липня 1982 року уклала шлюб з ОСОБА_7 , прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_8 », запис за № 3. /а.с. 6/

Згідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 11 жовтня 2022 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 334. /а.с. 7/

Як вбачається з довідки № 1005/373 від 08 вересня 2025 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Іржевськ, російської федерації Удмуртська Республіка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживав та був зареєстрований до дня його смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко. /а.с. 8/

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 12 серпня 2016 року Виконавчим комітетом Великолісівецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено відповідний актовий запис № 4. /а.с. 9/

Згідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України, сформованого 09 вересня 2025 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , номер актового запису 11 від 30 квітня 1951 року, відомості про батька: ОСОБА_10 , відомості про матір: ОСОБА_6 . /а.с. 10/

Як вбачається з довідки № 301 від 30 вересня 2016 року Виконавчого комітету Великолісівецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Маркова Волиця, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: АДРЕСА_1 , разом з чоловіком ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 . /а.с. 11/

Відповідно до Свідоцтв про право на спадщину за законом, посвідчених 21 лютого 2017 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, спадкоємцем майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є її чоловік ОСОБА_2 . Спадщина, на яку видані ці свідоцтва, складається з: житлового будинку з господарськими будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,2500 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,2309 га, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкова справа № 158/2016. /а.с. 12-14/

Згідно до заповіту посвідченого 27 лютого 2017 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, Стерхов Володимир Олександрович заповів все своє майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зареєстровано в реєстрі за № 272. /а.с. 15/

Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданого 08 вересня 2025 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація відносно ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . /а.с. 16/

Відповідно до повідомлення № 262/01-16 від 05 вересня 2025 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, Магась Ользі Мирославівні відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , так як строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущено. Строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 08.04.2022 року. /а.с. 17/

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно до статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка своєї покійної сестри ОСОБА_2 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона не знала про наявність заповіту складеного на її ім`я, про який вона дізналась лише у вересні місяці 2025 року.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник