СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1823/25

пр. № 2/759/2526/25

16 жовтня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Твердохліб Ю.О., за участю секретаря судового засідання Олійник Н.Р.., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерної компанії "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2025 року позивач ПрАТ «АК «Київводоканал» звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути на свою користь солідарно з відповідачів заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з центрального водопостачання та центрального водовідведення в розмірі 13 625,32 грн, 3% річних в розмірі 110,09 грн, інфляційних втрат в розмірі 718,22 грн, судовий збір у розмірі 3 028,00 грн та отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 43,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» посилався на те, що відповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 .

05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», в подальшому перейменованим у Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем).

Повідомленням було визначено, що фізична особа, що користується послугами централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов публічного договору. У разі відмови від отримання вказаних послуг, споживач зобов`язаний був направити письмову відмову до ПрАТ «Київводоканал» для оформлення припинення надання послуг. У зв`язку з тим, що від відповідачів на адресу ПрАТ «Київводоканал» не надходило жодних заяв та повідомлень про відмову від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вони вважаються такими, що приєднались до публічного договору та зобов`язані виконувати обов`язки зазначені в ньому.

31.05.2021 року на офіційному веб-сайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «Київводоканал» про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/ або централізованого водовідведення у зв`язку з чим з 01.07.2021 року вказаний договір вважається укладеним. 01.07.2021 року договір додатково був складений у письмовій формі.

Відповідачі в порушення умов договорів та законодавчо встановлених вимог, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.11.2023 року по 30.11.2024 року житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення не виконали належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 13 057,54 грн та 567,78 грн заборгованість зі сплати внеску за абонентське обслуговування, а всього 13 625,32 грн. Також позивач вказав, що у зв`язку із простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідачі зобов`язані сплатити на його користь 3% річних та інфляційні втрати, у зв`язку з чим просить позов задовольнити.

Процесуальні дії

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2025 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.38-39).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 24.01.2025 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 42).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.02.2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів ( а.с.50-51).

17.03.2025 року до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_6 надійшло клопотання про надання додаткового строку на подання відзиву (а.с.80-81).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.03.2025 року відповідачу ОСОБА_5 встановлено додатковий семиденний стирок для подання відзиву (а.с.86-87).

20.03.2025 року до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_5 - ОСОБА_6 надійшов відзив (а.с. 92-94), а також клопотання про витребування доказів (а.с.101-103).

У відзиві зазначає, що на момент подачі позову з заявлених шести відповідачів фактично у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , проживав один відповідач - ОСОБА_5 , відповідач ОСОБА_1 померла у 2006 році, відповідач ОСОБА_3 померла у 2008 році, відповідач ОСОБА_7 помер у 2008 році. ОСОБА_2 не проживає у зазначнеій квартирі понад 15 років, а саме згідно акту ЖЕД №2 з 05.2009, місцезнаходження невідоме. ОСОБА_4 не проживає у вказаній квартирі з 09.2018 року згідно акту ЖЕД №2. Тобто п`ятеро з шести відповідачів не проживали на момент виникнення боргу та по 12.03.2025 року і не могли фактично користуватися послугами. Також зазначає, що правильним є написання прізвища відповідача « ОСОБА_8 ».

21.03.2025 року до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_9 надійшла відповідь на відзив (а.с. 109-114).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 24.03.2025 року частково задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_6 , витребувано у Святошинському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) актовий запис про смерть ОСОБА_1 - померла у 2006 році, ОСОБА_3 - померла у 2008 році, ОСОБА_7 - помер у 2008 році.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Фактичні обставини справи

З матеріалів справи встановлено, що згідно витягу з КП "Головний інформаційно-обчислювальний центр" за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані повнолітні: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (а.с. 40).

05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», в подальшому перейменованим у Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). Повідомленням було визначено, що фізична особа, що користується послугами централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов публічного договору, а у разі відмови від отримання вказаних послуг, споживач зобов`язаний направити письмову відмову до ПрАТ «Київводоканал» для оформлення припинення надання послуг (а.с. 10).

Відповідно до п. 1.1 договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньо будинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до п. 3.1 договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Жодних повідомлень про відмову від надання зазначених послуг, передбачених повідомленням про публічний договір (оферту) від відповідачів не надходило.

Згідно довідки ПрАТ "АК "КИЇВВОДОКАНАЛ" від 12.12.2024 року № 12884/8/8/02-24 та розрахунку заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення за період з листопада 2024 по листопад 2025 року по о/р НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість у розмірі 13 057,54 грн (а.с. 17, 18).

Згідно відповіді Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) актового запису про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виявлено (а.с.127).

З Київського відділу державної реєстрації смерті на виконання ухвали суду надіслано копію актового запису про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , № 13345 від 15.08.2018 року, у відповіді також зазначено, що державна реєстрація смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої у 2006 році, у відділі не проводилась (а.с.129).

Згідно відповіді Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), на зберіганні в архіві відділу виявлено актовий запис про смерть №728 від 14.11.2006 року, складений стосовно ОСОБА_7 , 1961 р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.132).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до ст. 162 ЖК України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.

Згідно пунктів 5, 10 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами; у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг.

Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.

Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Законодавством встановлено обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

З огляду на те, що зобов`язання по оплаті вартості житлово-комунальних послуг покладається на споживача законом, відсутність оформленого між сторонами письмового договору на надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати таких послуг (постанова Верховного Суду України від 30.10.2013 року у справі № 6-59цс13).

За положенням статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно ст.ст.525, 526, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, боржник не звільняється від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання.

Під час судового розгляду сторона позивача не надала суду належний розрахунок заборгованості щодо кожного з відповідачів, вважаючи що відповідачі є солідарними боржниками.

У статті 540 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, кожний із кредиторів має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати обов`язок у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.

Відповідно до статті 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Системний аналіз статей 540 та 541 ЦК дозволяє зробити висновок, що при існуванні множинності осіб у зобов`язанні виникають часткові зобов`язання. Тому кредитор у частковому зобов`язанні має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати свій обов`язок у рівній частці. Натомість солідарне зобов`язання виникає у випадках, встановлених договором або законом, зокрема, у разі неподільності предмета зобов`язання.

Тобто, статтею 540 ЦК встановлена презумпція, за якою будь-які зобов`язання із множинністю осіб є частковими, причому з рівністю розміру часток, крім випадків, коли згідно статті 541 ЦК вони вважаються солідарними.

Згідно з ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (п. 2 ст. 625 ЦК України).

Разом з тим, судом встановлено, що згідно актового запису про смерть №13345 від 15.08.2018 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 56 років (а.с.130), а також згідно актового запису про смерть №728 від 14.11.2006 року, ОСОБА_7 , 1961 р.н., помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Суд критично оцінює наданий відповідачем ОСОБА_5 акт щодо не проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , оскільки акт №186 складений 12.03.2025 року, тобто після відкриття провадження у справі, при цьому відповідачем не надано доказів належного повідомлення позивача про непроживання зазначених осіб у спірний період.

Відповідно до частин 1, 4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до норм статті 37 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобовязанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної особи або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Однак, в даному випадку, положення ст.37 ЦПК України не є застосовними, оскільки відповідачі ОСОБА_7 та ОСОБА_3 померли задовго до того, як було відкрито провадження у справі і, отже вони не набули правового статусу учасника процесу, який міг би в порядку правонаступництва перейти до іншої особи

За загальним правилом, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, проте суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб (ч. 2 ст.13 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, згідно з ч. 6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Зважаючи на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи, що позивач не скористався правом визначення кола відповідачів та надання належних розрахунків, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат

Зважаючи на положення ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір залишається за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Акціонерної компанії "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч. 1 ст. 273 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 2 ст. 273 ЦПК України).

Учасники справи:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» , місцезнаходження: м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-а.

Відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Текст рішення виготовлено 16.10.2025.

Суддя Ю.О. Твердохліб