ОСНОВ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
Справа № 646/6076/25
№ провадження 2/646/3385/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.25 місто Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Іщенко О. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 до Куп`янської районної військової адміністрації про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

До Основ`янського районного суду міста Харкова надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 до Куп`янської районної військової адміністрації з вимогою визнати за ОСОБА_2 право власності на частину, ОСОБА_3 право власності на частину, ОСОБА_1 право власності на частину, ОСОБА_4 право власності на частину у праві спільної часткової власності за квартирою площею 48,6 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом визначення складу учасників справи; подання до суду доказу сплати судового збору у розмірі, встановленому законодавством; зазначення засобів зв`язку учасників справи.

Засобами системи «Електронний суд» від представника позивачів надійшла заява про усунення недоліків.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов такого висновку.

Як убачається із змісту заяви про усунення недоліків, представник позивачів у якості підстав, що унеможливлюють подання до суду доказів на підтвердження фактичної (ринкової) вартості спірного нерухомого майна, а також доказів на підтвердження сплати позивачем судового збору у порядку та розмірі, встановленому чинним законодавством, посилається на те, що визначити вартість квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , неможливо, оскільки 15 квітня о 22:30 годині, через завдання російськими військами авіаудару було частково зруйновано будинок, в якому знаходиться дана квартира, а квартира зруйнована повністю, що підтверджується статтею опублікованою на інтернет сторінці видання ГВАРА МЕДІА.

Окрім того, ОСОБА_5 зазначив, що на загальнодоступних платформах про продаж нерухомого майна (OLX Ukraine: ІНФОРМАЦІЯ_1 та ЛУН: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) відсутні будь-які оголошення про продаж нерухомого майна в селищі Ківшарівка Куп`янського району Харківської області, тому встановити ринкову вартість подібних об`єктів нерухомого майна не убачається можливим.

Суд критично ставиться, до наведених представником позивача обгрунтувань неможливості подання до суду доказів на підтвердження фактичної (ринкової) вартості спірного нерухомого майна, а також доказів на підтвердження сплати позивачем судового збору у порядку та розмірі, встановленому чинним законодавством.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені в частині другій статті 16 Цивільного кодексу України.

Згідно із частинами першою, другою статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Статтею 346 Цивільного кодексу України передбачені підстави припинення права власності на майно, яке припиняється, зокрема, у разі знищення майна.

Згідно зі статтею 349 Цивільного кодексу України право власності на майно припиняється в разі його знищення.

Ураховуючи викладене вище, знищення майна є підставою для припинення права власності, в той час, як представник позивачів обгрунтовує цим фактом неможливість проведення оцінки нерухомого майна у межах позовної заяви про визнання права власності.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 2) частини першої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно із пунктом 12. Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносини у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Відповідно до положень статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Положення (національні стандарти) оцінки майна визначають випадки застосування оцінювачами методичних підходів оцінки ринкової вартості майна та випадки і обмеження щодо застосування методичних підходів до визначення неринкових видів вартості майна. При цьому, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Відповідно до пункту 3. Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10 вересня 2003 року, ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Відповідно до абзацу третього пункту 1. розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України № 658 від 17 травня 2018 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті.

Отже, позивачі звернувшись до суб`єкта оціночної діяльності отримали б висновок щодо дійсного стану руйнувань нерухомого майна та дійсної його ринкової вартості.

Ураховуючи викладені вище правові та фактичні обставини, суд дійшов висновку, що позивачами на виконання ухвали Основ`янського районного суду міста Харкова недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до частин третьої, шостої та сьомої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ураховуючи, що позивачами не усунуто у встановлений судом строк недоліки позовної заяви, суд доходить висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачам.

Відповідно до частини другої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як зазначено у преамбулі Закону України «Про судовий збір» цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно із пунктом 2) частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Ураховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Куп`янської районної військової адміністрації про визнання права власності повертається позивачам, суд дійшов висновку про необхідність повернути їм сплачений судовий збір за подання позовної заяви.

Керуючись частиною третьою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 до Куп`янської районної військової адміністрації про визнання права власності- повернути позивачу.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області () повернути ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одиннадцять) гривень 20 копійок, сплачений 18 червня 2025 року, отримувач коштів: ГУК Харк?в обл/мХарків Основян/22030101, код отримувача 37874947, банк отримувача: Казначейство України, рахунок отримувача: UA0020661, згідно із квитанцією ID: 0702-4633-8176-6472 від 18 червня 2025 року.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області () повернути ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одиннадцять) гривень 20 копійок, сплачений 18 червня 2025 року, отримувач коштів: ГУК Харк?в обл/мХарків Основян/22030101, код отримувача 37874947, банк отримувача: Казначейство України, рахунок отримувача: UA0020661, згідно із квитанцією ID: 0816-2647-8168-2024 від 18 червня 2025 року.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області () повернути ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одиннадцять) гривень 20 копійок, сплачений 18 червня 2025 року, отримувач коштів: ГУК Харк?в обл/мХарків Основян/22030101, код отримувача 37874947, банк отримувача: Казначейство України, рахунок отримувача: UA0020661, згідно із квитанцією ID: 3368-8260-7166-3918 від 18 червня 2025 року.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області () повернути ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одиннадцять) гривень 20 копійок, сплачений 18 червня 2025 року, отримувач коштів: ГУК Харк?в обл/мХарків Основян/22030101, код отримувача 37874947, банк отримувача: Казначейство України, рахунок отримувача: UA0020661, згідно із квитанцією ID: 4104-6095-0866-7252 від 18 червня 2025 року.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. В. Іщенко