Справа № 709/1535/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2025 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання Данілової О.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (далі позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса:

АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивачка ОСОБА_2 являється троюрідною племінницею ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як стало відомо позивачці, при розгляді у Чорнобаївському районному суді Черкаської області заяви ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин було встановлено, що ОСОБА_4 за життя склала заповіт, яким заповіла позивачці усе своє майно, про наявність вказаного заповіту позивачці не було нічого відомо до 28 липня

2025 року.

08 серпня 2025 року позивачка отримала у приватного нотаріуса Золотоніського нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В. дублікат заповіту ОСОБА_4 та цього ж дня звернулася до нотаріуса за місцем заведення справи для оформлення своїх спадкових справ, проте отримала відмову у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_2 звертає увагу суду, що вона не являється спадкоємцем першої черги спадкування після смерті ОСОБА_4 , про наявність чи відсутність спадкоємців інших черг була не обізнана, із спадкодавцем разом не проживала та була необізнана про складення на користь неї заповіту. Дізнавшись про наявність вказаного заповіту, позивачка відразу вчинила дії спрямовані на прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, посилаючись на норми цивільного законодавства, позивачка просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 строком 3 місяці. Крім цього, позивачка просить суд судові викласти покласти на неї.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 28 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29 вересня

2025 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копію Спадкової справи після смерті ОСОБА_4 та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останньої.

У підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовну заяву підтримав та просила задовольнити з підстав, вказаних у ній. Просив надати позивачці строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном три місяці, судові витрати покласти на позивачку.

У підготовче засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просив проводити за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників підготовчого засідання, приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 27 травня 2024 року (а.с. 23).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,9282 га, яка на праві приватної власності належала померлій, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧР № 016852 та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 21 22).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Так, 06 липня 2021 року ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Золотоніського районного нотаріального округу Бабаком О.В. Відповідно до змісту заповіту ОСОБА_4 все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати і на що за законом вона матиме право, заповіла

ОСОБА_2 (а.с. 15).

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 закінчився

24 листопада 2024 року.

Відповідно до довідки Франківського старостинського округу Чорнобаївської селищної ради № 108 від 07 серпня 2025 року ОСОБА_4 на момент смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , одна (а.с. 18).

Відповідно до змісту Спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , окрім позивачки до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звертався відповідач ОСОБА_3 , свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М. від 08 серпня 2025 року позивачці ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 16).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо.

Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Так, стороною позивачки зазначено про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на її користь.

Також, суд звертає увагу, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини є несуттєвим та позивачка, дізнавшись про наявність складеного відносно неї заповіту, відразу звернулася до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь позивачки заслуговують на увагу.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що ОСОБА_2 є спадкоємцем за заповітом, бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті ОСОБА_4 до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 16 жовтня 2025 року.

Суддя О.Г. Романова