Справа №:755/4194/24
Провадження №: 6/755/493/25
У Х В А Л А

"14" жовтня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Онопрійчук Д.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

Заявниця, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва із заявою про розстрочення виконання рішення суду, в якій просить суд: розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04.12.2024 по цивільній справі № 755/4194/24, строком на 12 (дванадцять) місяців зі сплатою коштів рівними частинами по 8 383,83 (вісім тисяч триста вісімдесят три) грн. 83 (вісімдесят три) коп., щомісяця.

Свої вимоги заявниця обґрунтовує тим, що у провадженні Дніпровського районного суду міста Києва знаходилася цивільна справа № 755/4194/24 за позовом ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 04.12.2024 по цивільній справі № 755/4194/24, позовні вимоги були задоволені частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 69 073,76 грн; 3% річних у розмірі 5 061,19 грн, інфляційні втрати у розмірі 23 398,03 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у сумі 45 грн, а всього 100 605,98 грн. Рішення набрало законної сили у січні 2025 року. Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» загальну суму заборгованості 100 605,98 грн. Отже, станом на сьогодні ОСОБА_1 має борг у розмірі 100 605,98 грн, сплатити який їй вкрай важко, враховуючи складні життєві обставини. Зазначає, що складнощі у виконанні рішення є наслідком того, що відповідач має тяжкий матеріальний стан. Так, під час судового розгляду справи № 755/4194/24 вона користувалася безоплатною правовою допомогою. Крім того, відповідно до довідки за формою ОК-5 та ОК-7 з Пенсійного фонду України, у неї відсутній доход, що також підтверджується відомостями № 1214-25-05660 від 18.08.2025 з реєстру фізичних осіб-платників податків. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 перебуває в складних життєвих обставинах, має тяжкий матеріальний стан, а тому вкрай потребує розстрочення виконання судового рішення.

01.10.2025 від представника ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» - Сковіної Л.М. надійшли заперечення на заяву, у яких остання не погоджується із заявою про розстрочення виконання рішення суду, вважає заяву необґрунтованою та такою, що подана без належного доказування обставин справи, а тому заяву про розстрочення виконання рішення суду у цивільній справі № 755/4194/24 слід залишити без задоволення.

Сторони в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви, дослідивши матеріали цивільної справи, доходить наступного.

Судом встановлено, що у провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа № 755/4194/24 за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 04.12.2024 позов задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 69 073,76 грн; 3% річних у розмірі 5 061,19 грн, інфляційні втрати у розмірі 23 398,03 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у сумі 45 грн, а всього 100 605,98 грн.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 18.08.2025, ОСОБА_1 отримувала заробітну плату в наступному розмірі: січень 2025 - 2 210 грн; лютий 2025 - 2 210 грн; березень 2025 - 2 210 грн; квітень 2025 - 1 557,73 грн; травень 2025 - 2 210 грн; червень 2025 - 2 210 грн.

Відповідно до довідки з Пенсійного фонду України форми ОК-5, ОСОБА_1 отримувала доходи в наступних розмірах: 2017 рік - 11 279,65 грн; 2018 рік - 4 242,10 грн; 2019 рік - 17 884,29 грн; 2020 рік - 4 723 грн; 2024 рік - 8 195,24 грн; 2025 - 48 000 грн.

Відповідно до довідки з Пенсійного фонду України форми ОК-7, ОСОБА_1 отримувала доходи в наступних розмірах: 2017 рік - 11 279,65 грн; 2018 рік - 4 242,10 грн; 2019 рік - 9 538,29 грн; 2020 рік - 3 265,65 грн; 2024 рік - 2 755,24 грн; 2025 - 12 607,73 грн.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Відповідно до статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка - спосіб виконання зобов`язання, при якому виконання проводиться не одночасно і в повному обсязі, а частинами і в строки, встановлені наперед.

Закон пов`язує можливість відстрочки та розстрочки виконання рішення лише з об`єктивними, тобто такими, що не залежать від волі боржника, обставинами, які носять винятковий характер і утруднюють виконання рішення суду у строк чи у встановлений судом спосіб.

Таким чином, розстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Тобто, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

В той же час, згідно з ч.5 ст.435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Водночас відстрочення виконання судового рішення не є правоперетворюючим судовим рішенням. Саме розстрочення впливає лише на порядок примусового виконання рішення, а природа зобов`язань залишається незмінною. Натомість таке розстрочення або відстрочення унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом. Така правова позиція сформована Великою Палатою ВС у постанові від 04 06.2019 року у справі №916/190/18.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Рішенням Суду у справі Глоба проти України № 15729/07 від 05.07.2012 суд повторює, що пункт 1 статті 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Отже, питання щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися цивільними судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 796/43/2018.

Обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим. Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/598/19, який згідно положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд застосовує до спірних правовідносин.

Відповідно до положень ч. 1ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, заявниця стверджує, що перебуває в складних життєвих обставинах, має тяжкий матеріальний стан, рівень її доходів є невеликим, у зв`язку з цим просить суд про розстрочку виконання рішення суду на 12 місяців.

Аналізуючи вищевикладені обставини, оцінюючи надані суду докази в їх сукупності з позиції належності та допустимості, враховуючи бажання ОСОБА_1 повернути заборгованість ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», шляхом розстрочення виконання судового рішення, а також враховуючи її скрутне матеріальне становище, що не дозволяє у належний спосіб виконати рішення суду, суд вважає за можливе розстрочити ОСОБА_1 виконання рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04.12.2024 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 69 073,76 грн; 3% річних у розмірі 5 061,19 грн, інфляційні втрати у розмірі 23 398,03 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у сумі 45 грн, а всього 100 605,98 грн. терміном на 12 (дванадцять) місяців.

Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Керуючись ст. ст. ст. 16, 81, 133, 137, 141, 260, 263, 354, 435 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - задовольнити.

Розстрочити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) виконання рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04.12.2024 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 69 073,76 грн; 3% річних у розмірі 5 061,19 грн, інфляційні втрати у розмірі 23 398,03 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028 грн, витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у сумі 45 грн, а всього 100 605,98 грн., терміном на 12 місяців зі сплатою коштів рівними частинами по 8 383,83 грн щомісяця, з моменту набрання ухвали законної сили.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 20.10.2025.

Суддя: