Справа № 139/662/25
Провадження № 2/139/392/25
РІШЕННЯ

іменем України

20 жовтня 2025 року Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі: головуючої судді Тучинської Н.В.,

з участю секретаря судових засідань Хонькович Л.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в селищі Муровані Курилівці справу за позовом ОСОБА_1 до Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Спадщину після нього прийняла його дружина ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 . До складу спадщини після її смерті входить, зокрема, житловий будинок АДРЕСА_1 , який спадкодавець прийняла після смерті ОСОБА_2 . Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , але з об`єктивних причин пропустила строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим нотаріус відмовив у прийнятті заяви про прийняття спадщини. За захистом прав та інтересів ОСОБА_1 її представник адвокат Солоненко Богдан Миколайович (повноваження на а.с. 42, 43) звернувся до суду 29 вересня 2025 року з відповідним позовом.

Ухвалою від 30 вересня 2025 року (а.с. 45) відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання.

Представник позивача у підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, просив позов задовільнити (а.с. 78-79).

Представник відповідача подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Вендичанської селищної ради, позов просив задовільнити (а.с. 48).

З урахуванням положень ч. 1 ст. 198, ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи обставину, що відповідач визнає позовні вимоги, і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі.

Розглянувши справу, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 слід задовольнити, виходячи з наступного:

За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України); право на спадщину виникає в день відкриття спадщини за заповітом або за законом (ст. 1223 ЦК України); спадкоємець, який бажає отримати спадщину, має прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лучинчик Мурованокуриловецького району Вінницької області помер ОСОБА_2 (а.с. 16).

Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 81732505 від 02.07.2025 (а.с. 18), спадкодавець ОСОБА_2 по своїй смерті заповіту не залишав.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України).

Із довідки Вендичанської селищної ради № 181 від 06.06.2025 (а.с. 17) слідує, що на день смерті ОСОБА_2 був зареєстрований в житловому будинку АДРЕСА_1 , разом з ним проживала та була зареєстрована дружина ОСОБА_3 .

Із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81732506 від 02 липня 2025 року (а.с. 19-20) вбачається, що після смерті ОСОБА_2 18 серпня 2007 року державним нотаріусом Муванокуриловецької державної нотаріальної контори Карасевичем О.І. 22 лютого 2008 року заведено спадкову справу № 130/2008.

Матеріалами спадкової справи № 130/2008 (витяг на а.с. 49-55) доводиться, що після смерті ОСОБА_2 як спадкоємець за законом спадщину прийняла лише ОСОБА_3 (дружина) та оформила частину спадщини (а.с. 50, 52, 53).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області померла ОСОБА_3 (а.с. 25).

Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, житловий будинок по АДРЕСА_1 , земельна ділянка з кадастровим номером :05:002:0111 площею 2,5341 га, яка розташована на території с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області, земельна ділянка з кадастровим номером :05:004:0224 площею 0,1203 га, яка розташована на території с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області, земельна ділянка з кадастровим номером 052288400:05:002:0110 площею 2,5341 га, яка розташована на території с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області, земельна ділянка з кадастровим номером 052288400:05:004:0223 площею 0,0893 га, яка розташована на території с. Лучинчик Могилів-Подільського району Вінницької області. Ця обставина доводиться довідкою старости Лучинчицького старостинського округу № 182 від 06.06.2025 (а.с. 26).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України).

Заповітом, вчиненим 18 травня 2010 року (копія а.с. 27), ОСОБА_3 заповіла все своє майно, що буде належати їй на день смерті, ОСОБА_4 . З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 81732503 від 02.07.2025 (копія а.с. 28-30) слідує, що цей заповіт є чинним.

Як слідує із довідки старости Лучинчицького старостинського округу № 182 від 06 червня 2025 року (а.с. 26) спадкоємцями за іншими заповітами також є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81732504 від 02 липня 2025 року (копія а.с. 31-33) вбачається, що після смерті ОСОБА_3 28 листопада 2023 року державним нотаріусом Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Карасевичем О.І. 01 січня 2024 року заведено спадкову справу № 1/2024.

У матеріалах спадкової справи № 1/2024 (витяг на а.с. 56-77) містяться заповіти, вчинені ОСОБА_3 : 1) 04 червня 2021 року щодо земельної ділянки, право на яку посвідчувалося Деравним актом серії ВН № 086338, на користь ОСОБА_5 (а.с. 64), 2) 07 липня 2022 року щодо земельних ділянок з кадастровими номерами 052288400:05:002:0110 та 052288400:05:004:0223 на користь ОСОБА_6 (а.с. 65). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 75322326 від 03.01.2024 (копія а.с. 66-67) ці заповіти є чинними. Спадкоємці земельних ділянок за заповітами ОСОБА_5 та ОСОБА_6 спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняли (а.с. 62, 63) і оформили свої права на спадщину (а.с. 68 - 76).

Частиною 2 ст. 1254 ЦК України визначено, що заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати КЦС 26 червня 2019 року (справа № 369/3186/17 провадження № 61-42486св18) у своїй постанові сформував позицію відповідно до якої, аналіз частин другої та третьої статті 1254 ЦК України дозволяє констатувати, що законодавець для випадку, коли заповідачем складено декілька заповітів, передбачив правила, що повинні враховуватися для того, щоб визначити який саме заповіт (заповіти) визначає (визначають) спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкове майно. Такі правила полягають в тому, що: по-перше, внаслідок складення нового заповіту відбувається втрата чинності попереднім заповітом. Тобто, якщо новий заповіт повністю суперечить попередньому заповіту, то новий заповіт скасовує попередній заповіт і визначення спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкового майна відбувається на підставі останнього заповіту; по-друге, внаслідок складення нового заповіту відбувається часткова втрата чинності попереднім заповітом. Тобто, якщо новий заповіт частково суперечить попередньому заповіту, то новий заповіт тільки частково скасовує попередній заповіт і визначення спадкоємця (спадкоємців) і/або спадкового майна відбувається на підставі двох заповітів.

Із текстів наявних у справі, що є предметом цього судового розгляду, перший заповіт спадкодавця ОСОБА_3 від 18 травня 2010 року на користь позивача залишається чинним в частині іншого, крім земельних ділянок з кадастровими номерами :05:002:0111, :05:004:0224, 052288400:05:002:0110 та 052288400:05:004:0223, спадкового майна, зокрема, прийнятого після смерті ОСОБА_2 житлового будинку АДРЕСА_1 .

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк.

Державний нотаріус Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області Карасевич О.І. постановою про відмову у чиненні нотаріальної дії № 126/02-31 від 04 вересня 2025 року (а.с. 38) ОСОБА_1 відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв?язку з пропущенням строків, встановлених для прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як слідує із позовної заяви, позивач пропустила встановлений законом строк через такі обставини: ОСОБА_1 не є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 та відповідно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини могла лише як спадкоємець за заповітом; до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_1 з 04 червня 2023 року перебувала за межами території України (з 13 липня 2023 року в Латвійській Республіці); про те, що ОСОБА_3 ще 18 травня 2010 року склала заповіт на її ім`я, ОСОБА_1 не знала, оскільки разом із нею не проживала; про заповіт ОСОБА_1 дізналась в червні 2025 року після повернення з-за кордону.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд вважає, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса є поважними. Суд також враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, практику Верховного Суду України, зокрема, постанови від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, від 15 вересня 2017 року у справі 315/765/14-ц та Верховного Суду, викладену у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 та від 20 листопада 2019 року у справі № 759/8623/18, а також позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, а тому приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України, а також враховуючи, вищевикладені докази та обставину, що відповідач визнав позовну вимогу і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, ОСОБА_1 можна визначити додатковий строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1220, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81,197-198, 200, 264, 265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк терміном один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Початок перебігу додаткового строку рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено сторонами протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Вендичанська селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області, юридична адреса: вул. Соборна, 55 в селищі Вендичани Могилів-Подільського району Вінницької області, .

Суддя: __________