справа №439/2091/25
провадження №2-о/439/100/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

20 жовтня 2025 року місто Броди

Суддя Бродівського районного суду Львівської області Войтюк Т.Л., вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки і піклування Бродівської міської ради Львівської областіта Рудніцький Роман Мирославович, про звільнення особи від повноважень опікуна над недієздатною особою та призначення іншого опікуна над недієздатною особою,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Бродівського районного суду Львівської області, заінтересовані особи: орган опіки і піклування Бродівської міської ради Львівської області та ОСОБА_2 , просить звільнити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , від повноважень опікуна над недієздатною особою, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та призначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , опікуном над недієздатною особою, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

У ч.1 ст.60 ЦК України зазначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

За приписами ч.2 ст.300 ЦПК України суд за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном, у місячний строк звільняє її від повноважень піклувальника або опікуна і призначає за поданням органу опіки та піклування іншу особу, про що постановляє ухвалу.

Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке має відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України.

Всупереч зазначеному, заявником до заяви не надано подання органу опіки та піклування про призначення опікуном ОСОБА_2 .

Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції, наголошує, що п. 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення у справі «Голдер проти Сполученого Королівства»).

Європейський суд з прав людини указав, що відповідно до національного законодавства саме опікун заявниці або орган опіки та піклування мали порушувати перед судом питання поновлення її цивільної дієздатності. Проте заяву опікуна було залишено без розгляду, оскільки опікун не з`явилася у судові засідання. Заявниця не мала процесуального статусу у цьому провадженні та не могла впливати на нього. У подальшому особиста заява заявниці щодо поновлення її цивільної дієздатності також не розглядалася, тому що ЦПК України не надає їй право подавати таку заяву. Водночас кодекс не вказує, що визнання недієздатності підлягає автоматичному судовому перегляду, а тривалість застосування такого заходу до заявниці не було обмежено у часі. Право звертатися до суду щодо перегляду рішення про визнання недієздатності є одним із найважливіших прав для відповідних осіб, адже у разі ініціювання такої процедури вона буде вирішальною для всіх прав і свобод, на які впливає визнання недієздатності. У цій справі не було доведено, що відповідні державні органи здійснювали ефективний нагляд за ситуацією заявниці, включаючи виконання обов`язків її опікуном, або що вони вживали необхідних заходів для захисту її інтересів (NATALIYA MIKHAYLENKO v. UKRAINE, № 49069/11, § 29, 37, 39, ЄСПЛ, 30 травня 2013 року).

Європейський суд з прав людини зазначив, що у справі «Наталія Михайленко проти України» встановлено, що відсутність можливості у недієздатної заявниці особисто звернутися із заявою про поновлення її дієздатності становила порушення її права на доступ до суду відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції. Факти цієї справи є аналогічними. Хоча у 2017 році після подання цієї заяви до Суду до законодавства було внесено зміни, не можна ігнорувати те, що заявниця була визнана недієздатною з 2009 року і, таким чином, відповідно до національного законодавства вона тривалий час була позбавлена безпосереднього доступу до суду для оскарження рішення про визнання її недієздатною. З огляду на тривалість і серйозність обмеження, яке вплинуло на багато аспектів життя заявниці, у тому числі її приватне та сімейне життя, Суд, як і у справі «Наталія Михайленко проти України», дійшов висновку, що обмеження права заявниці на доступ до суду не відповідало пункту 1 статті 6 Конвенції (GORBATYUK v. UKRAINE, № 1848/16, § 22, 23, ЄСПЛ, 07 листопада 2019 року).

Заявниця просить звільнити її від повноважень опікуна над недієздатною особою ОСОБА_3 та призначити опікуном ОСОБА_2 , однак вимоги про визнання ОСОБА_3 недієздатною чи про продовження строку дії рішення Бродівського районного суду Львівської області від 16 червня 2017 року у справі №439/959/16-ц про визнання ОСОБА_3 недієздатним, заява не містить, подана без відповідного висновку судово-психіатричної експертизи щодо стану психічного здоров`я ОСОБА_3 ,. з огляду на час ухвалення судового рішення про визнання його недієздатним.

Відповідно до ч.3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Частиною 4 ст.294 ЦПК України унормовано, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

У ч. 4 ст.63 ЦК України зазначено, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

У заяві не зазначено про наявність інших осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з ОСОБА_3 які можуть виконувати обов`язки опікуна, та не залучено їх (за наявності) у якості заінтересованих осіб.

Заявниця просить призначити ОСОБА_2 опікуном ОСОБА_3 .

Перелік осіб, які мають право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, визначений ст.23 Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку».

Не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані - опікун особи, визнаної судом недієздатною (п.10 ч.1 ст.23 Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку»).

Виходячи з віку ОСОБА_2 правовідносини у цій справі можуть бути пов`язані з доведенням наявності підстав для відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

При цьому матеріали справи не містять інформацію про те, чи перебуває ОСОБА_2 на військовому обліку, і якщо так, то чи не призивався він на військову службу.

Також до участі у справі не залучено відповідний ІНФОРМАЦІЯ_4 як заінтересовану особу, при цьому взаємовідносини заявника з таким органом залежать від заявлених вимог щодо призначення ОСОБА_2 опікуном, що може вплинути на його права та обов`язки стосовно органів військового управління.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, заяву слід залишити без руху та надати заявникам час на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки і піклування Бродівської міської ради Львівської області та ОСОБА_2 , про звільнення особи від повноважень опікуна над недієздатною особою та призначення іншого опікуна над недієздатною особою - залишити без руху.

Надати заявникам строк десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Роз`яснити заявникам, що у разі не усунення недоліків в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Л.Войтюк