Справа № 758/2070/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Годованюк Ю.Р., розглянувши цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості

У С Т А Н О В И В :

Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (надалі за текстом - позивач) звернулось до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (надалі за текстом - відповідач), про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги обгрунтовані порушенням відповідачем строків оплати наданих позивачем та спожитих останнім комунальних послуг у житлі за адресою АДРЕСА_1 (надалі за текстом - квартира), у зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за спожиті послуги у сумі 72 202,33 грн.

18.03.2025 до суду від відповідача надійшла заява про сплату судового збору на рахунок суду.

Ухвалою суду від 12.04.2025 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 20.05.2025 призначено судове засідання для розгляду справи № 758/2070/25 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

15.07.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів та про зменшення позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За наслідками розгляду заяви позивача про зменшення позовних вимог з 72 202,33 грн до 27496,48 грн, судом прийнято зазначену заяву до розгляду.

01.08.2025 до суду від відповідача надійшла заява про долучення доказів.

12.09.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів та про зменшення позовних вимог.

У відповідності до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Разом з тим, в клопотанні відсутній підпис позивача або його представника.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, суд повертає клопотання про долучення доказів та про зменшення позовних вимог від 11.09.2025 без розгляду.

У судове засідання 11.09.2025 сторони не прибули.

Від відповідача до суду відзив не надходив.

Позивач у заяві про розгляд справи у відсутності представника позивача не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 1112077 від 12.02.2025 року власником квартири є відповідач. Відомості про структуру власності на іншу квартири в матеріалах справи відсутні.

У відповідності до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії», з 01 липня 2014 року публічне акціонерне товариство «Київенерго» (надалі за текстом - ПАТ «Київенерго») було визначено обов`язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної форми власності.

Надання послуг здійснювалось на підставі договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, який був опублікований 31.07.2014 року на офіційному сайті ПАТ «Київенерго», а також в газеті «Хрещатик» від 06.08.2014 року № 111.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27.12.2017 року № 1693 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва» від 27.09.2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», позивача визначено підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго». За розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 року № 591, позивачу видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам.

28.03.2018 року, в офіційному віснику Київської міської ради - газеті «Хрещатик» (випуск 34) позивачем було опубліковано договір про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води.

За приписами частини другої статті 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно з частиною другою статті 641 ЦК України реклама або інші пропозиції, адресовані невизначеному колу осіб, є запрошенням укласти договір (оферту), якщо інше не вказано у рекламі або інших пропозиціях.

За, приписами статті 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Таким чином, оскільки зазначений договір є публічним та договором приєднання, то відповідно відповідач приєднався до умов такого шляхом фактичного користування такими послугами.

Отже, між сторонами виникли договірні відносини, які регулюються нормами спеціального законодавства та умовами договору.

11.10.2018 між ПАТ «Київенерго» та позивачем укладено Договір про відступлення права вимоги № 602-18, відповідно до якого ПАТ «Київенерго» відступило, а КП «Київтеплоенерго» набуло права грошової вимоги до споживачів теплової енергії, комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, в частині їх зобов`язання перед кредитором оплати неустойки (пеня та/або штраф), 3% річних, інфляційні нарахування, судові та інші витрати, витрати на адвокатські послуги, пов`язані з отриманням боргу та примусовим стягненням та будь-які інші без виключень та обмежень, що нараховані кредитором та/або виникли до дати укладання цього договору у зв`язку з неналежним виконанням споживачами обов`язків з оплати спожитої теплової енергії та/або комунальних послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води та є предметом судового розгляду або підтверджені судовими рішеннями, як такі, що підлягають стягненню із споживачів.

Згідно додатку № 1 до Договору про відступлення права вимоги (цесії) № 602-18 від 11 жовтня 2018 року до переліку споживачів послуг централізованого постачання гарячої води та зобов`язань, право вимоги яких відступається, увійшов відповідач, який є споживачем послуг з централізованого постачання гарячої води та централізованого опалення за вищевказаною адресою.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Отже, відповідач є споживачем наданих позивачем послуг за адресою проживання відповідача у квартирі.

Пунктом 1.1 Договору виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачеві відповідної якості послуги з централізованого опалення, постачання гарячої води згідно з діючими нормативами, а споживач зобов`язується своєчасно та в повному обсязі оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Статтями 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначені права та обов`язки споживача та виконавця житлово-комунальних послуг, за якими споживач, зокрема, має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, та зобов`язаний оплачувати їх у строки, встановлені договором або законом.

Позивач належним чином виконав умови договору, адже у строки та в порядку надав споживачеві послуги з постачання теплової енергії та гарячої води.

Так квартира під`єднана до внутрішньобудинкової системи теплопостачання, що підтверджується наявними в матеріалах справи корінцями нарядів на включення та відключення, актів про готовність вузла комерційного обліку споживача до роботи, відомостями споживачів (добовими) щодо споживання теплової енергії, відомостями обліку споживання теплової енергії по адресі місцезнаходження квартири.

Відповідно до Довідки ЖБК Подільського району «Здоров`я» від 05.03.2025 №04 у квартирі відсутнє гаряче водопостачання з 01.08.2018 року по теперішній час.

У відповідності до Довідки ЖБК Подільського району «Здоров`я» від 06.03.2025 №05 у квартирі станом на 01.10.2018 показники лічильника ГВП становили « __________» (м3) та заборгованості за ГВП немає.

Згідно умов Договору виконавець здійснює заміну та обслуговування вузла (вузлів) комерційного обліку теплової енергії, зокрема його (їх) огляд, опломбування, ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) та періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, який є складовою частиною вузла комерційного обліку, за рахунок плати за абонентське обслуговування.

Згідно з п. 14 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Як вбачається з наданих позивачем доказів та розрахунку заборгованості, у відповідача виникла заборгованість з:

- ГВП у сумі 15372,18 грн яка виникла за період з 11.2018 по 11.2024;

- ППГВ у сумі 9341,87 грн яка виникла за період з 11.2021 по 30.11.2024.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Проте, матеріали справи не містять доказів надання послуг гарячого водопостачання за період з 11.2018 по 11.2024 у сумах 15372,18 грн та 9341,87 грн, оскільки, як з1ясовано судом та підтверджується належними доказами, у квартирі з 01.08.2018 року по теперішній час відсутнє гаряче водопостачання, а показники лічильника становили « __________» (м3).

З огляду на викладене, суд залишає позовні вимоги у частині стягнення заборгованості за гаряче водопостачання без задоволення.

Позивачем заявлено до стягнення з відповідача 558,69 грн пені, яка нарахована на заборгованість з послуги гарячого водопостачання.

Згідно з нормами статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

За змістом ч. 1 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги.

Проте, оскільки судом відмовлено у задоволенні основної вимоги про стягнення заборгованості за послуги гарячого водопостачання, суд відхиляє похідні вимоги про стягнення пені за порушення строків оплати послуг гарячого водопостачання.

Крім того, позивачем заявлено до стягнення з відповідача 1764,49 грн. інфляційних втрат та 459,25 грн. 3% річних.

Відповідно до вимог ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Так, первісно позивачем було заявлено позовні вимог про стягнення з відповідача 18 380,13 грн боргу з послуги централізованого опалення за період з 01.05.2018 по 31.10.2021.

Розрахунки здійснено на загальну суму заборгованості за послугою централізованого опалення, яка надається позивачем відповідачу, за період з 01.01.2024 по 30.11.2024.

У подальшому відповідачем було повністю погашено заборгованість перед позивачем за послугою централізованого опалення, що підтверджується платіжною інструкцією від 19.03.2025 з призначенням платежу: «заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого».

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч.1 ст. 82 ЦПК України).

Враховуючи обставини справи та фактичне визнання відповідачем позовних вимог у частині централізованого опалення за період з 01.05.2018 по 31.10.2021 шляхом їх оплати, суд доходить до висновку, що база та період нарахування інфляційних втрат та 3% річних є обгрунтованою.

Перевіривши розрахунок 3% річних та інфляційних втрат, що міститься у позові, суд приходить до висновку, що вимоги про стягнення 1764,49 грн. інфляційних втрат та 459,25 грн. 3% річних підлягають задоволенню у повному обсязі.

Враховуючи все вказане вище, суд доходить до висновку про часткове задоволення позову.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача по сплаті судового збору та на отримання відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно покладаються на сторін пропорційно задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 18, 133, 141, 259, 263-265, 280-282, 289, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково;

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» 1764 (одна тисяча сімсот шістдесят чотири) гривні 49 копійок інфляційних втрат, 459 (чотириста п`ятдесят дев`ять) гривень 25 копійок 3% річних, судовий збір у розмірі 244,89 (двісті сорок чотири) гривні 89 копійок та на отримання відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 3 (три) гривні 48 копійок;

В іншій частині позов залишити без задоволення;

Учасники справи:

Позивач: Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (адреса: 01001, м. Київ, площа І. Франка, 5, );

Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКП НОМЕР_1 );

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч. 2 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України. Оскарження рішення суду не зупиняє його виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя В.В. Гребенюк