Справа № 161/5797/25
Провадження № 2-п/161/95/25
У Х В А Л А

16 жовтня 2025 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Мазура Д.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Дручок О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Луцького міськрайонного суду

Волинської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебувала справа № 161/5797/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

До суду відповідачем ОСОБА_1 , подано заяву про перегляд заочного рішення по вказаній справі.

11 серпня 2025 ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг, повернуто заявнику.

27 серпня 2025 на адресу суду від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про скасування заочного рішення.

28 серпня 2025 ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення залишено без руху.

18 вересня 2025 на адресу суду від представника заявника ОСОБА_1 адвоката Давидова О.В. надійшла заява про усунення недоліків на виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху.

"19" вересня 2025 ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області було відкрито провадження у справі.

ОСОБА_1 в заяві посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, адже не проживає за адресою: АДРЕСА_1 , таким чином це позбавило її права подання доказів та доведення їх переконливості щодо викладених позивачем обставин у позовній заяві.

Крім того, пояснює, що жодних договорів із позивачем про постачання природного газу не укладала та не є споживачем послуг позивача. Про винесене ріщення Луцьким міськрайонним судом Волинської області від 02.06.2025 їй стало відомо із застосунку «Дія» 03.07.2025, а тому вона не була обізнана про існування даного заочного рішення. З позовними вимогами не погоджується, вважає їх необґрунтованими, просить скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з?явилася, по невідомій суду причині, хоча належним чином була повідомлена про місце, час та дату розгляду справи, зокрема в матеріалах справи міститься довідка про доставку судової повістки про виклик до суду у справі про перегляд заочного рішення на 01.10.2025.

Суд зазначає, що представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Давидов О.В., в черговий раз подає клопотання про перенесення судового розгляду, та не з`являється у судове засідання.

Завданням та основними засадами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, фізичних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові Верховного Суду від 03.06.2020 року в справі № 318/89/18 зроблено висновок, що зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Ураховуючи, що подання представником заявника чергового клопотання про перенесення судового засідання аналогічного змісту, створює негативний вплив на динаміку цивільного процесу у даній справі шляхом невиправданого зволікання.

Суд має обов`язок забезпечувати своєчасний розгляд цивільної справи шляхом своєчасного і добросовісного виконання власних повноважень і контролем за належним виконанням учасниками цивільного процесу їхніх процесуальних обов`язків, а також не зловживанням цивільними процесуальними правами особами, які беруть участь у справі.

Зважаючи на вищевказане, суд дійшов висновку, що оскільки представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Давидов О.В. в чергове не з`являється у судове засідання та в котре подає клопотання про перенесення судового засідання, то у задоволенні клопотання представника заявника про відкладення розгляду справи слід відмовити.

За приписами ч, 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 червня 2025 по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" 3 708 (три тисячі сімсот вісім) гривень 54 копійок(а.с. 50-52).

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заявник ОСОБА_1 в поданій до суду заяві вказує на ту обставину, що вона належним чином не була повідомлена про розгляд справи.

Проте, з такими доводами суд не може погодитись виходячи з наступного.

Як встановлено судом, відповідач ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Даний факт підтверджується матеріалами справи та не спростований відповідачем належними доказами.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст. 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Вжитими судом заходами не встановлено іншої адреси реєстрації місця проживання

Законом України "Про поштовий зв?язок" визначено правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв?язку, а також регулює відносини органів державної влади та органів місцевого самоврядування, операторів поштового зв?язку і користувачів їх послуг.

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про поштовий зв?язок" Національний оператор, яким є АТ "Укрпошта" (розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 № 10-р "Про національного оператора поштового зв?язку"), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв?язку за переліком.

Порядок надання послуг поштового зв`язку та порядок оформлень поштових відправлень, зокрема, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення встановлено "Правилами надання послуг поштового зв`язку", затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 .

Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв?язку" від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), Національний оператор поштового зв?язку забезпечує надання універсальних послуг поштового зв?язку на всій території України.

Відповідач викликався в судове засідання шляхом направлення рекомендованими листами судової повістки за місцем реєстрації.

Заходи щодо повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, відповідали чинному положенню ЦПК України на час її розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, правовою підставою для суду, який ухвалив заочне рішення має бути встановлення обставин, зазначених в ч.1 ст. 288 ЦПК. України. Указана норма є імперативною для суду, через що заочне судове рішення не може бути скасоване лише на підставі самого лише факту подання заяви Відповідачем.

Як слідує з матеріалів даної справи, суд неодноразово повідомляв ОСОБА_1 належним чином за підтвердженою даними з Єдиного державного демографічного реєстру від 10.04.2025 адресою місця реєстрації: АДРЕСА_2 , проте ОСОБА_1 жодного судового засідання не з?являлась і відзиву не подала.

Заявник повідомляє, що про судове рішення їй стало відомо із застосунку «ДІЯ». В той же час, Ухвала про відкриття провадження від 10.04.2025 року у справі № 161/5797/25 та повідомлення про судові засідання у зазначеній справі також паралельно розміщалися в застосунку «ДІЯ».

Суд звертає увагу, що згідно матеріалів справи конверт з повідомленням про виклик в судове засідання відповідача на 16.09.2025, 25.09.2025, який було направлено за адресою реєстрації: АДРЕСА_2 , повернувся з відміткою «вручено, особисто».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-2683ai18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-6).

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв?язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Підстави неотримання судових викликів відповідачем не обґрунтовані, у зв?язку з чим, суд під час розгляду справи обгрунтовано дійшов висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення у даній справі.

Разом із тим, з?ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення.

Наведені відповідачем у заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення. Так, покликання представника відповідача на ту обставину, що повістки надсилались за адресою реєстрації ОСОБА_1 , а тому вона їх не отримувала, судом оцінюється критично, адже такі надсилались на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, і в своїй заяві про перегляд заочного рішення остання не заперечує, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до чинного законодавства, ст. 288 ЦПК скасування заочного рішення суду можливе за таких умов, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

На переконання суду, відповідач мав можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити в стадії судового розгляду справи. Неподання відповідачем доказів в обгрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі відповідача в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ЦПК України, які визначають заочний порядок розгляду справи.

Водночас, будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення, до заяви не долучено. Доводи, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться до незгоди з ухваленим рішенням суду.

Незгода з рішенням суду не є підставою для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Таким чином, відповідачем не доведено поважності причин неявки в судове засідання та не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст. 288 ЦПК України, а тому підстав для скасування заочного рішення суд не вбачає, відповідно, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 280, 284, 260, 261, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг - відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду в 30-ти денний строк з дня постановлення даної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не

підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Д.Г. Мазур