УХВАЛА

20 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 941/593/23

провадження № 61-10002ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із третьою особою - Петрівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) , про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив виключити відомості про його батьківство з актового запису

від 26 січня 2012 року № 2 про народження дитини ОСОБА_3 , зробленого Новостародубською сільською радою Петрівського району Кіровоградської області.

Рішенням Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року змінено, викладено мотивувальну частину у редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

30 липня 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року, повний текст якої складено 17 лютого 2025 року.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивовано тим, що адвокатом Ковальовою Т. Ю., яка представляла інтереси позивача в судах попередніх інстанцій, було припинено надання професійної правничої допомоги на підставі звіту від 24 квітня 2023 року. Особистої участі у судовому засіданні він не брав, копію оскаржуваної постанови апеляційного суду засобами поштового зв`язку не отримував. Про наявність постанови дізнався 14 липня 2025 року від адвоката Ковальової Т. Ю під час телефонної розмови та в той же день отримав її копію.

Ухвалою Верховного Суду від 21 серпня 2025 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме запропоновано заявнику надіслати докази, що підтверджують дату отримання ним указаного судового рішення, разом із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження.

29 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 надіслав заяву про поновлення стоку на касаційне оскарження рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року та постанови Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року .

Обґрунтовуючи підстави пропуску строку на касаційне оскарження, представник заявника посилається на те, що особистої участі у судовому засіданні ОСОБА_1 не брав. Копію оскаржуваної постанови апеляційного суду засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 не отримував, з огляду на те, що не мав жодної інформації про ухвалене судом апеляційної інстанції рішення до особистої телефонної розмови з попереднім адвокатом - 14 липня 2025 року. Будь-яких доказів про отримання оскаржуваної постанови матеріали справи не містять. Після вступу до лав Збройних Сил України позивач не мав змоги самостійно контролювати поштову кореспонденцію, адже спочатку перебував на бойових навчаннях, потім на відповідних позиціях, після чого був закріплений відповідною військовою частиною, а тому був позбавлений вчасно подати касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 19 вересня 2025 року продовжено заявнику строк для усунення недоліків касаційної скарги та запропоновано надати докази на підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови заявником або адвокатом Ковальовою Т. Ю., яка діяла в інтересах заявника в суді апеляційної інстанції(довідка із суду, копії матеріалів справи, підшитих після ухвалення судом оскаржуваної постанови, тощо).

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 19 вересня 2025 року заявник надіслав заяву про усунення недоліків, в якому міститься клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

В клопотанні заявник посилається на те, що в матеріалах справи містяться докази неотримання заявником копії оскаржуваних судових рішень.

Крім того, до клопотання додано довідку Петрівського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2025 року, з якої вбачається, що копію постанови Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року було надіслано апеляційним судом до електронного кабінету та отримано Ковальовою Т. Ю. 19 лютого 2025 року. Після надходження матеріалів справи до Петрівського районного суду Кіровоградської області копію вказаної постанови було повторно надіслано Ковальовій Т. Ю. в електронному форматі 05 березня 2025 року, та ОСОБА_1 в паперовому форматі на вказану адресу в позовній заяві, але конверт із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення було повернуто у зв`язку з відсутністю адресата.

Наведені заявником причини для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та надані ним докази не дають достатніх підстав для визнання їх поважними з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 жовтня 2020 року в справі

№ 9901/32/20 виснувала, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку з пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

У постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року в справі № 560/14349/23 зазначено, що Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася до суду, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що повний текст постанови Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року складено 17 лютого 2025 року, тобто останнім днем касаційного оскарження даної постанови є 19 березня 2025 року.

З даних Реєстру встановлено, що повний текст надіслано до Реєстру для оприлюднення 18 лютого 2025 року, забезпечено надання загального доступу - 19 лютого 2025 року.

Установлено, що в суді апеляційної інстанції в інтересах заявника діяла адвокат Ковальова Т. Ю., яка була присутня в судовому засіданні під час ухвалення судом постанови.

Копію постанови Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року отримано адвокатом Ковальовою Т. Ю. в електронному кабінеті в системі «Електронний суд» 19 лютого 2025 року, про що свідчить довідка Петрівського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2025 року.

Проте, з касаційною скаргою заявник звернувся до суду 30 липня 2025 року, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 390 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (частина перша статті 64 ЦПК України).

У цивільному судочинстві адвокат не наділений самостійними процесуальними правами та не є стороною у справі, а лише здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Водночас, сторона у справі на свій розсуд обирає спосіб реалізації своїх процесуальних прав, звернутися до суду особисто або через представника.

Адвокат є представником особи - учасника справи - на підставі відповідного договору, а тому саме такий учасник справи як замовник певних правових послуг несе ризик обрання неналежного контрагента, а так само ризик неможливості надання певних послуг. Відповідно ненадання або несвоєчасне надання таких послуг не може, за загальним правилом, слугувати достатньою причиною для поновлення пропущеного процесуального строку.

Згідно з статтею 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (частина сьома статті 272 ЦПК України).

Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, за результатами розгляду справи в суді апеляційної інстанції, якщо представнику доставлено такий процесуальний документ до електронного кабінету.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо строку на оскарження.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на значний термін пропуску строку на касаційне оскарження та враховуючи наявність в матеріалах справи доказів своєчасного вручення заявнику копії оскаржуваної постанови, наведені заявником причини не можна визнати поважними підставами для поновлення строку на касаційне оскарження.

Ненадання або несвоєчасне надання адвокатських послуг не може слугувати достатньою причиною для поновлення пропущеного процесуального строку.

Відповідно до частин першої-шостої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

У зв`язку з тим, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення вищезазначеного недоліку касаційної скарги, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, поданої на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 09 вересня 2024 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2025 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська