УХВАЛА

13 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 303/533/24

провадження № 61-12525ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 травня 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 вересня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов Олександр Володимирович, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»), ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І. В. (далі - приватний нотаріус КМНО Антипова І. В.), приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Парамонов О. В. (далі - приватний нотаріус УМНО Парамонов О. В.), в якому просила суд:

- скасувати рішення приватного нотаріуса УМНО Парамонова О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер № 32245342 від 07 листопада

2016 року про реєстрацію права власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , за АТ КБ «ПриватБанк»;

- витребувати житловий будинок, що за адресою:

АДРЕСА_1 із незаконного володіння у ОСОБА_2 шляхом відновлення запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_1 .

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 травня 2024 року, залишеним без змін постановою Закарпатського апеляційного суду

від 09 вересня 2025 року, позов ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк», ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус КМНО Антипова І. В., приватний нотаріус УМНО Парамонов О. В. про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено.

Скасовано рішення приватного нотаріуса УМНО Парамонова О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер № 32245342 від 07 листопада

2016 року про реєстрацію права власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , за АТ КБ «ПриватБанк».

Витребувано від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнуто солідарно з АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 у дохід держави суму

в розмірі 15 140, 00 грн судового збору.

У стягненні витрат на правничу допомогу відмовлено.

06 жовтня 2025 року представник АТ КБ «ПриватБанк» - адвокат Бережна Н. М. засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 травня 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 вересня 2025 року (повний текст постанови виготовлено 17 вересня 2025 року, касаційна скарга надійшла до суду 08 жовтня 2025 року), в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить суд скасувати оскаржуване судове рішення, передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у загальному розмірі 20 460,00 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана: юридичною особою 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви

і скарги від розміру оспорюваної суми; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення

в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що

у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у 2024 році та заявляла одну позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру (витребування майна).

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 211,20 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 15 140,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

АТ КБ «ПриватБанк» оскаржує судові рішення суду першої та апеляційної інстанції

у повному обсязі.

У касаційній скарзі представник заявника вказала, що ціна позову становить 1 023 000,00 грн відповідно до судової будівельно-технічної експертизи 2022 року.

Однак, позовна заява була подана у 2024 році, а вказана експертиза була проведена у 2022 році.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно підтвердити вартість домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 станом на 2024 рік.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги за 1 позовну вимогу немайнового характеру 2 422,40 грн (1 211,20*200%=2 422,40) та за позовну вимогу майнового характеру (у розмірі 1 % від ціни спірного майна помноженого на 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 травня 2024 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 вересня 2025 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць