Номер провадження 2/754/4922/25
Справа № 754/6550/25
У Х В А Л А

Іменем України

21 жовтня 2025 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

за участі секретаря судового засідання Юхименко А.Є.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації.

Ухвалою судді від 05.05.2025 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.

09.05.2025 представником позивача на виконання ухвали суду у встановлені суддею строки, було усунуто зазначені судом недоліки

Ухвалою судді від 19.05.2025 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд у підготовчому засіданні.

В підготовчому засіданні представник відповідача - ОСОБА_7 подану заяву про залишення позову без розгляду з підстав зловживання стороною процесуальними правами підтримав, просив суд про її задоволення.

Представник позивача - ОСОБА_1 заперечував проти вказаної заяви, просив відмовити у її задоволенні.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали поданої заяви, заслухавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається з копії ухвали судді Деснянського районного суду м.Києва від 15.04.2025 позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що відповідно до інформації з сайту Судової влади України, яка у відкритому доступі, 07.04.2025 позивач звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до тих самих відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації (справа № 754/5210/25 головуючий суддя Коваленко І.І.).

Станом на 09.04.2025, на момент повторної подачі позовної заяви позивачем, яка зареєстрована 09.04.2025 за номером № 754/5381/25 головуючий суддя Сенюта В.О., ухвали про відмову у відкритті провадження або ухвали про повернення позовної заяви позивачу по справі № 754/5210/25 головуючим суддею Коваленко І.І. постановлено не було.

Таким чином, дії позивача ОСОБА_2 щодо повторного подання позовної заяви було визнано зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації визнано неподаною та повернуто позивачу.

З копії ухвали судді Деснянського районного суду м.Києва від 21.05.2025 вбачається, що позивач 07.04.2025 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації

Ухвалою судді від 17.04.2025 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.

Разом з тим, позивач, не дивлячись на мотиви постановлення ухвали від 15.04.2025 у справі № 754/5381/25 та не усуваючи недоліки у справі № 754/5210/25, 29 квітня 2025 року втретє подав аналогічний позов (справа № 754/6550/25), знову без сплати судового збору, що стало підставою для постановлення у даній справі № 754/6550/25 ухвали про залишення позовної заяви без руху.

09.05.2025 представником позивача на виконання ухвали суду у встановлені суддею строки, було усунуто зазначені судом недоліки

Ухвалою судді від 19.05.2025 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд у підготовчому засіданні.

Разом з тим, питання щодо повернення позовної заяви ОСОБА_2 щодо повторного подання позовної заяви до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації було вирішено суддею Деснянського районного суду м.Києва в постановленій ухвалі від 21.05.2025, тобто після вирішення питання про відкриття провадження у справі №754/6550/25 та постановлення ухвали від 19.05.2025 року.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті, Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до вимог ч.4 ст.44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що саме з метою виконання такого завдання сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо сторона здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, вона виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від таких дій. І саме на це спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами (ухвала ВП ВС від 27.03.2024 у справі № 335/837/22 (№ в ЄДРСР 118258955)).

Відповідно до пункту 11 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Вивчивши подану позивачем позовну заяву, судом встановлено, що на час вирішення питання про відкриття провадження у справі №754/6550/25 та постановлення ухвали від 19.05.2025 року, не було постановлено ухвали про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду у справі №754/5210/25 під головуванням судді Коваленко І.В..

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подання позивачем ОСОБА_8 декількох позовів до одних і тих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав не спрямоване на ефективний захист порушеного права (отримання доступу до суду), а свідчить виключно про зловживання позивачем своїми процесуальними правами на звернення до суду, а відтак позовна заява в даному випадку підлягає залишенню без розгляду, відповідно до вимог пункту 11 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 10, 43, 44, 257, 258, 260, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Визнати дії позивача ОСОБА_2 щодо одночасного подання декількох позовів до одних і тих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності на земельні ділянки, визнання договору купівля-продажу земельних ділянок недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 21.10.2025.

Суддя: Т.А.Зотько