Справа № 175/4659/24
Провадження № 2/175/795/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

18 вересня 2025 року Дніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Озерянської Ж.М.

з участю секретаря Рожкової Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у с-щі Слобожанське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою, в якій просила встановити юридичний факт проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 в період з вересня 2016 року до моменту смерті ОСОБА_5 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача ОСОБА_1 за ордером про надання правової допомоги ОСОБА_6 в судовому засіданні позовну заяву підтримала та просила задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином у встановленому законом порядку, що підтверджується повернутими поштовими відправленнями №167 та № 004, довідкою про доставку смс-повідомлення та оголошення про виклик особи.

Третя особа ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення заяви. Надала до суду пояснення в яких підтвердила факт проживання ОСОБА_5 разом з позивачкою.

Суд, вивчивши та проаналізувавши зібрані по справі докази, вважає що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Судом встановлено, що рішенням Краматорського міського суду Донецької області, від 12 квітня 2017 року по справі №234/4829/17 шлюб зареєстрований 04 жовтня 2003 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 було розірвано.(а.с. 13)

Як зазначає позивачка з початку 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зустрічалися та починали свої відносини, як подружжя. З вересня 2016 року, позивач та ОСОБА_5 спільно проживали як чоловік та дружина, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, взаємні права та обов`язки по відношенню один до одного, мали спільні витрати, спільний бюджет, спільне харчування, придбали майно для спільного користування, солідарно приймали участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, досягли усних домовленостей про порядок ведення домашнього господарства, однак шлюб не зареєстрували.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у ОСОБА_5 та ОСОБА_1 народилась донька ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , виданим 16 березня 2017 року Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. (а.с. 60)

23 травня 2017 року ОСОБА_5 придбав квартиру за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 64,60 кв.м., що підтверджується договором купівлі-продажу зареєстрованого в реєстрі за №1-1747, посвідченого державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується відповідним свідоцтвом серії НОМЕР_2 від 10 травня 2023 року (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, а квартира за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 64,60 кв.м.

Згідно Витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі була відкрита спадкова справа № 70696665 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 57)

Згідно Довідки №5502 щодо реєстрації місця проживання на день смерті від 23 червня 2023 року встановлено, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 . На день його смерті за вказаною адресою були зареєстровані: ОСОБА_1 та донька ОСОБА_7 . (а.с. 14)

15 травня 2023 року ОСОБА_1 яка діє від імені малолітньої ОСОБА_7 , звернулася до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 58)

19 липня 2023 року ОСОБА_4 звернулася до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від спадщини на користь малолітньої ОСОБА_7 . (а.с. 64)

08 вересня 2023 року ОСОБА_2 звернувся до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 71)

08 вересня 2023 року ОСОБА_3 звернулася до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності в спільному майні колишнього подружжя після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 73)

Зі змісту листа Третьої краматорської державної нотаріальної контори від 31 жовтня 2023 року №297/02-14 встановлено, що спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є: мати спадкодавця - ОСОБА_4 , донька спадкодавця - ОСОБА_7 , син спадкодавця - ОСОБА_2 , також до спадкової справи долучено заяву ОСОБА_3 про виділ частки зі спільного майна подружжя. (а.с. 77)

06 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя. (а.с. 78)

Постановою державного нотаріуса Третьої краматорської державної нотаріальної контори Полянських В.В. від 08 листопада 2023 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку у спільному майні через відсутність факту реєстрації шлюбу. (а.с. 83)

Зі змісту листа Третьої краматорської державної нотаріальної контори від 28 грудня 2023 року №361/02-14 встановлено, що свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не видавалися, заповіти не посвідчувалися. (а.с. 85)

Оскільки від встановлення факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 залежить отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину, вона звернулася до суду для захисту своїх прав.

У відповідності до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦПК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦПК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки шлюб між позивачкою та ОСОБА_5 зареєстровано не було, вона позбавлена можливості прийняти спадщину після смерті ОСОБА_5 , а тому їй необхідно встановити факт проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу.

Згідно ч.2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Так, рішенням Краматорського міського суду Донецької області, від 12 квітня 2017 року по справі №234/4829/17 шлюб зареєстрований 04 жовтня 2003 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 було розірвано.

Вищевказане рішення набрало законної сили 25 квітня 2017 року.

Згідно ч.1 ст. 25 СК України, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі.

Таким чином, встановлення факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 з вересня 2016 року є неможливим, оскільки в цей час ОСОБА_5 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними.

В правових позиціях постанови Верховного Суду України від 08 червня 2016 року № 6-2253цс15 визначено, що згідно із частиною четвертою статті 368 ЦК України майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Ураховуючи викладене, особам, які проживають однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на праві спільної сумісної власності належить майно, набуте ними за час спільного проживання або набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти. Визнання майна таким, що належить на праві спільної сумісної власності жінці та чоловікові, що проживають однією сім`єю, але не перебувають в шлюбі між собою, відбувається шляхом встановлення факту проживання однією сім`єю.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 СК України, на майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтвердили, що позивачка дійсно проживала разом з ОСОБА_5 однією сім`єю, вони вели спільний побут та у травні 2017 року придбали квартиру.

В порядку позовного провадження можуть встановлюватися юридичні факти лише за умови, що від встановлення їх наявності або відсутності у подальшому залежить можливість вирішення спору про суб`єктивне право (постанова Верховного Суду від 30 листопада 2020 року у справі № 638/20596/16, провадження № 61-2482св19). Відповідно до частини другої статті 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Ознаками фактичної сім`ї, що складає фактичний шлюб між чоловіком та жінкою є: спільне проживання чоловіка і жінки; спільний побут; взаємні права і обов`язки. Конституційний суд України у своєму рішенні від 3 червня 1999 року у справі № 1- 8/99 зазначив, що обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення спільного господарства, тобто: наявність спільних витрат; спільний бюджет; спільне харчування; купівля майна для спільного користування; участі у витратах на утримання житла, його ремонт; надання взаємної допомоги; наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням; інші обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Строк спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу має бути достатнім для того, щоб стверджувати, що між чоловіком та жінкою склалися усталені відносини, які притаманні подружжю. Доказами проживання однією сім`єю може бути народження спільних дітей; спільне придбання рухомого та нерухомого майна; укладення чоловіком/жінкою договорів дарування, страхування, медичного та туристичного обслуговування, тощо на користь іншого; наявність спільних рахунків у банківських установах; зазначення чоловіка/жінки майновим поручителем за кредитними зобов`язаннями іншого; спільна участь у питаннях життєзабезпечення сім`ї, в оплаті комунальних послуг, купівлі продуктів харчування та інших необхідних товарів, техніки, здійснення ремонту; спільне проведення дозвілля; наявність спільних фотографій, дописів та іншої інформації в соціальних мережах та інших веб-сайтах; догляд один за одним під час хвороб, в тому числі понесення витрат на лікування, на організацію та проведення похорон, догляду за місцем поховання, тощо.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, а також надані суду докази, приймаючи до уваги показання свідків, суд приходить до висновку, що позивачка ОСОБА_1 довела перед судом, що дійсно проживала разом з ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 та вела з ним спільний побут.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 2, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів.

Згідно ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У відповідності ч.1 ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

За правилами ч.1 ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Як передбачено ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 в період з вересня 2016 року до моменту смерті ОСОБА_5 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає частковому задоволенню в частині встановлення факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_5 в період з 25 квітня 2017 року до моменту смерті ОСОБА_5 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 247, 258, 263 - 265, 273, 280-282,315 - 319 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту, що має юридичне значення, - задовольнити частково.

Встановити факт проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ) з ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) в період з 25 квітня 2017 року до моменту смерті ОСОБА_5 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Озерянська Ж.М.