Справа № 199/918/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Попружко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про встановлення факту належності нерухомого майна на праві спільної часткової власності, визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2025 року Амур-Нижньодніпровським районним судом міста Дніпра було ухвалено рішення по вищезазначеній цивільній справі та позов задоволено, а саме: встановлено факт належності на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 ; визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

29 серпня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду по зазначеній цивільній справі в частині правильного обсягу визнаних прав та правового значення використаних формулювань, а також чи є судове рішення підставою для реєстрації права власності.

У судове засідання сторони не з`явилися. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Дослідивши заяву, матеріали справи, вислухавши заявника, суд зазначає про таке.

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра перебувала цивільна справа 199/918/25, за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про встановлення факту належності нерухомого майна на праві спільної часткової власності, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

25 лютого 2025 року Амур-Нижньодніпровським районним судом міста Дніпра було ухвалено рішення по вищезазначеній цивільній справі та позов задоволено, а саме: встановлено факт належності на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 ; визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

У п. 21постанови Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення в цивільній справі" № 14 від 18.12.2009р. зазначено, що відповідно дост. 221 ЦПК України(2001р.) слідує, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Тобто необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Отже, роз`яснення судового рішення це викладення його у більш зрозумілій формі. При цьому, суд зобов`язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду, тобто при роз`ясненні рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни.

При цьому, вказане рішення не є тим судовим рішенням, яке відповідно до положень ст. 271 ЦПК України підлягає роз`ясненню, оскільки воно є повним, чітким та зрозумілим, ухваленим на підставі наявних в справі матеріалів та не потребує роз`яснення.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Також, виходячи із системного тлумачення положеньстатті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Враховуючи наведене і те, що рішення суду від 25.02.2025 викладено в чіткій формі, останнє є повністю зрозумілим, а доводи заявника, не можуть вирішуватись в порядку ст.271 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Керуючись ст. 269, ст. 271 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра від 23 жовтня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа ОСОБА_2 , про встановлення факту належності нерухомого майна на праві спільної часткової власності, визнання права власності в порядку спадкування за законом, - відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.Г. Якименко