Житомирський апеляційний суд
Справа №935/2577/24 Головуючий у 1-й інст. Василенко Р. О.
Категорія 39 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Борисюка Р.М., Павицької Т.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) у м. Житомирі

цивільну справу №935/2577/24 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»

на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 03 квітня 2025 року, яке ухвалене під головуванням судді Василенка Р.О. у м. Коростишеві,

в с т а н о в и в:

У вересні 2024 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 . Просило стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором від 01 листопада 2021 року б/н у сумі 34 172,90 грн, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту 29 580,45 грн; заборгованості за простроченими процентами 4 592,45 грн.

Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим, ознайомившись із умовами кредитування, 01 листопада 2021 року підписала заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. При підписанні анкети-заяви відповідач підтвердила свою згоду на те, що вона приєднується до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua /terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять договір банківського рахунка, та приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати, що підтверджується власноручним підписом відповідача у такій заяві. Відповідно до умов укладеного договору відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок: відновлювальна кредитна лінія до 200 000 грн; річна процентна ставка 42%; строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією тощо. Відповідач користувалася кредитним лімітом, повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала проценти за користування кредитним лімітом, але припинила надавати своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, процентами, а також іншими витратами відповідно до умов договору. Відповідач перестала вносити кошти, посилаючись на «спірні» операції, які проведені за її карткою № НОМЕР_1 із 07 по 10 червня 2023 року. За проведеною банком перевіркою цієї інформації встановлено, що 31 серпня 2023 року 15:16 год. (майже через 2 місяці зафіксоване звернення клієнта ОСОБА_1 , яке було направлено на перевірку фахівцям банку). Згідно з даних програмного комплексу «vkfm.privatbank.ua» кошти з рахунку відповідача за рекламні послуги «FACEBK», за цифрові товари та комп`ютерну техніку, на телекомунікаційні послуги списувалися різними транзакціями у різних валютах (філіпінські песо, пакистанські та індійські рупії, долари США, гривні). Було списано шляхом ручного вводу номеру картки та введенням cvv-коду. Відповідальність за проведені операції покладено на клієнтку ОСОБА_1 . Втручання третіх осіб не встановлено. Відповідач взяті на себе зобов`язання не виконує належним чином, внаслідок чого станом на 25 серпня 2024 року утворилася вказана вище заборгованість.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 03 квітня 2025 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, АТ КБ «ПриватБанк» подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове про задоволення позову в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги аргументовані тим, що відповідач була зареєстрована в ПК «Приват24» із логіном НОМЕР_2 , що є її фінансовим номером телефону. Номер телефону та пароль в системі ПК «Приват24» не змінювалися. Вхід до ПК «Приват24» здійснено 10 червня 2023 року через автентифікацію клієнта в додатку «Приват24», а саме, вхід до платіжного застосунку «Приват24» було здійснено за логіном і паролем відповідача з авторизованого нею пристрою. Оспорювані операції з переказу коштів із картки клієнтки ОСОБА_1 здійснені шляхом ручного вводу номеру картки та введенням сvv-коду. Операція переказу коштів на картку іншого банку та операція зняття коштів в банкоматі були проведені з коректним введенням паролю та логіну Так, як зазначено в матеріалах службової перевірки, з 07 червня 2023 року 23:29:59 по 10 червня 2023 16:33:12 списання коштів за рекламні послуги FACEBK, за цифрові товари та комп`ютерну техніку, на телекомунікаційні послуги відбулося шляхом ручного вводу номеру картки та введення cvv-коду. Так, як убачається з матеріалів службового розслідування, при зверненні до банку з повідомленням про списання коштів із її рахунку відповідач зазначила, що їй двічі телефонували невстановлені особи та представлялися Кіберполіцією та повідомляли, що з карти для виплат шахраї намагаються зняти кошти в сумі 20 000 грн та запитували інформацію про залишок коштів на карті. Клієнтка повідомила, що на наступний день їй надійшло повідомлення про спробу зняття коштів в сумі 20 000 грн та жодних даних вона не передавала, що дійсності не відповідає. Обставини, за яких відбулася передача даних клієнтки третім особам під час телефонної розмови знаходяться поза межами компетенції банку, який не має повноважень прослуховувати розмови клієнтів, а відтак надати достеменний текст розмови клієнта з особами, які представлялися Кіберполіцією, позбавлений можливості. Обсяг розкритої інформації клієнтом виявився цілком достатнім для встановлення контролю третіми особами над рахунком клієнта для можливості проведення спірних транзакцій. Враховуючи те, що відповідальність за контроль над фінансовими інструментами, в т.ч. фінансовим номером телефону цілком і повністю лежить на клієнтові, а банк позбавлений можливості впливу в частині належного ставлення клієнтів до виконання обов`язків зі збереження вразливих даних, в т.ч. фінансових даних, зокрема, але не виключно даних, що дають можливість отримати контроль над фінансовим номером, що використовується клієнтом при проведенні фінансових операцій за допомогою дистанційного платіжного застосунку «Приват24», покладення на банк відповідальності за дії відповідача є безпідставним. Отже, клієнт банку несе відповідальність за всі проведені операції з використанням передбачених договором засобів його ідентифікації і аутентифікації, в т.ч. за несанкціоновані операції з його карткою. Як встановлено матеріалами перевірки, факт спілкування відповідача з шахраями та вчинення спірних транзакцій, в т.ч. факт розголошення нею інформації про дані, які дали змогу отримати доступ до фінансового телефону, припадає ще на 07 червня 2023 року, в той час як звернулася до банку відповідач лише 31 серпня 2023 року з приводу шахрайських дій. Відповідальність банку за зняття коштів з картки настає після її блокування, а до того моменту, банк, зважаючи на укладені умови договору та встановлені правила, не має права обмежувати дії клієнта, контролювати процедуру зняття готівки з картки та збереження її. Оскільки спірні транзакції були проведені до повідомлення відповідача про блокування рахунків, тому АТ КБ «ПриватБанк» провів фінансові операції належним чином із урахуванням вимог чинного законодавства, а тому не повинен нести відповідальність за дії/бездіяльність відповідача та третіх осіб, і за власний кошт банку відновлювати стан рахунку останнього.

Від відповідача відзиву на апеляційну скаргу не надходило. Відповідно до частини третьої ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволеною з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» із метою отримання банківських послуг та підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 01 листопада 2021 року б/н, згідно з якою отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту (відновлювальна кредитна лінія) на картковий рахунок, строком 12 місяців із пролонгацією, процентна ставка фіксована 42% річних для карт типу «Універсальна» (а.с.10-21).

У анкеті-заяві вказано, що підписанням цієї заяви відповідач приєднується до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua /terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати.

До кредитного договору позивачем доданий паспорт споживчого кредиту, де зазначені умови кредитування для різних видів карток АТ КБ «ПриватБанк», в тому числі, і процентна ставка, який підписаний відповідачем від 01 листопада 2021 року.

Відповідно до довідки АТ КБ «ПриватБанк» слідує, що банком відкрито ОСОБА_1 наступні кредитні картки: НОМЕР_3 , дата відкриття 09 жовтня 2020 року, термін дії 10/24, тип картки: Універсальна Gold; НОМЕР_4 , дата відкриття 03 червня 2021 року, термін дії 01/25, тип картки: Універсальна; НОМЕР_5 , дата відкриття 01 листопада 2021, термін дії 11/25, тип картки: Універсальна (а.с.120).

Згідно з довідкою АТ КБ «ПриватБанк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, відповідачу 09 жовтня 2020 року був відкритий картковий рахунок № НОМЕР_3 , а 09 жовтня 2020 року збільшений кредитний ліміт до 1 000 грн. У подальшому кредитний ліміт неодноразово збільшувався, зокрема, 01 листопада 2021 року його було збільшено до 32 000 грн.

Із виписки по картці/рахунку № НОМЕР_6 за період із 01 січня 2023 року до 28 листопада 2024 року вбачається, що відповідач ОСОБА_1 здійснила витрат на суму 41 803, 82 грн, надходжень 6 910,92 грн, сума комісій 825,55 грн.

Відповідно до вказаної вище виписки вбачається, що операції із кредитними коштами пов`язані зі сплатою послуг за рекламні послуги «Facebk», які здійснювалися з 07 по 10 червня 2023 року. В тому числі здійснено зняття готівки у банкоматі м. Рівне у розмірі 20 000 грн та переказ коштів на банківську картку іншого банку.

Також з наданої виписки по картці/рахунку № НОМЕР_6 (кредитний рахунок) та виписки по картці/рахунку № НОМЕР_7 (для виплат) за період 01 січня 2023 року до 28 листопада 2024 року прослідковується часткове погашення кредитної заборгованості по кредитному рахунку, в тому числі шляхом автоматичного списання коштів банком із рахунку ОСОБА_1 , відкритого у АТ КБ «ПриватБанк» та призначеного для виплат (отримання заробітної плати) (а.с.75-90).

,

Із витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань від 31 серпня 2023 року за №0000421 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, слідує, що 30 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до відділу поліції №2 ЖРУП ГУНП у Житомирській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за наступних обставин: у червні місяці 2023 року з банківської картки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АТ КБ «ПриватБанк», за номером НОМЕР_1 , таємно, умисно, в умовах воєнного стану, невідома особа здійснила крадіжку грошових коштів у розмір 31 000 грн. У зв`язку з чим, останній була завдана майнова шкода на вказану вище суму.

Зі змісту клопотання слідчого СВ ВП №2 ЖРУП ГУНП у Житомирській області про надання тимчасового доступу до речей і документів від 18 вересня 2023 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000421 вбачається, що в ході допиту потерпілої ОСОБА_1 остання показала, що 30 серпня 2023 року близько 11 години до неї зателефонували співробітники АТ КБ «ПриватБанк» та повідомили, що їй потрібно платити грошові кошти, які є процентами за користування кредитними коштами з карти за № НОМЕР_1 , але цю картку вона не використовує тривалий проміжок часу. Після чого ОСОБА_1 пішла в найближче відділення банку та повідомила дану інформацію. Співробітники банку, перевіривши інформацію, встановили, що дійсно з кредитної карти викрадені грошові кошти у розмірі 31 000 гри, що мало місце багатьма платежами у період часу з 07 по 10 червня 2023 року. Також ОСОБА_1 показала, що особисто в зазначені дні жодних переводів грошових коштів не здійснювала, на підозрілі посилання не переходила, підозрілих телефонних дзвінків до неї ніхто не здійснював та анкетні дані, дані банківської картки вона нікому не надавала. ОСОБА_1 додала, що доступ до банківської картки та мобільного телефону був тільки у неї.

АТ КБ «ПриватБанк» 13 серпня 2024 року проведена службова перевірка за фактами здійснення несанкціонованих транзакцій за картковим рахунком клієнта ОСОБА_1 за період із 07 по 10 червня 2023 року (подія ІТ 25414). За наслідками перевірки: оспорювані операції списання коштів з картки клієнтки ОСОБА_1 були здійснені шляхом ручного вводу номеру картки, введенням сvv-коду; операція переказу коштів на карту іншого банку та операція зняття коштів в банкоматі були проведені з коректним введенням паролю та логіну входу в «Приват24», що згідно з Умовами та Правилами надання банківських послуг свідчить про відповідальність клієнта, тобто ОСОБА_1 .

Також зі змісту службової перевірки, зокрема, вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до банку із повідомленням про списання коштів з її кредитної картки 31 серпня 2023 року та повідомила про телефонні дзвінки від невідомих осіб із проханням надати інформацію про залишок коштів та спробу зняття 20 000 грн. Жодних запитуваних даних ОСОБА_1 не повідомляла.

Згідно із наданим банком розрахунком за відповідачем ОСОБА_1 облікована заборгованість за договором від 01 листопада 2021 року б/н станом на 25 серпня 2024 року в сумі 34 172,90 грн, яка складається із: 29 580,45 грн заборгованості за тілом кредиту, 4 592,45 грн заборгованості за простроченими процентами. Сума здійсненого погашення загалом становить 6 910,92 грн.

Відповідно до ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з ст.638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша ст.1048 ЦК України).

За змістом ст.634 цього Кодексу, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст.633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Одними з основних засад (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства. Так, за положеннями частини другої ст.13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За положеннями частини третьої ст.12 та частини першої ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Частини п`ята та шоста ст.81 ЦПК України передбачають, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.68 Закону України «Про платіжні послуги», електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій).

Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник із даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача.

Відповідно до пунктів 146,147 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України 29 липня 2022 №164, власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Емітент зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту або неналежної платіжної операції, ініційованої з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законодавством України для розгляду звернень (скарг) громадян.

Строки, протягом яких емітент установлює ініціатора та правомірність платіжної операції, та строки повернення на рахунок користувача суми попередньо списаної неналежної платіжної операції визначені ст.89 Закону України "Про платіжні послуги".

За таких обставин, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

У свою чергу, банківська установа, як надавач платіжних послуг, має необхідний обсяг інструментів, що дають змогу установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, та існування ризику шахрайства здійснюваних банківських операцій по рахунку клієнта.

Із виписки за кредитним рахунком ОСОБА_1 №UA 3800009 прослідковується, що у період із 07 червня до 10 червня 2023 року списання коштів із кредитного рахунку здійснювалося 69 транзакціями, які сплачені за рекламні послуги «Facebk», грошовим переказом на картку іншого банку в сумі 705,55 грн, а також шляхом зняття 20 000 грн у банкоматі «CARO 9477» в м.Рівне, вул. Гагаріна, 16.

ОСОБА_1 31 серпня 2023 року звернулася до банку із повідомленням про несанкціоноване списання коштів з її кредитного рахунку. Матеріали справи не містять відомостей про те, що банком було повідомлено відповідача ОСОБА_1 про результати розгляду її заяви.

Відповідно до матеріалів службової перевірки, проведеної АТ КБ «ПриватБанк» 13 серпня 2024 року вже на підставі службової записки від 02 серпня 2024 року, вбачається, що кошти за рекламні послуги «Facebk», за цифрові товари та на телекомунікаційні послуги списано шляхом ручного вводу номеру картки, введення cvv-коду та без підтвердження паролю 3d-secure. Кошти у розмірі 20 000 грн знято в банкоматі 10 червня 2023 року з веденням cvv-коду, pin-коду, безконтактно. Фото особи, яка здійснювала зняття коштів у банкоматі в сумі 20 000 грн відсутнє. При цьому зазначено, що зняття коштів здійснено через коректне введення cvv-коду, пін-коду від банківського картки та здійснено безконтактно, тобто фізично кредитна картка не використовувалася. Ознайомитися з сервісними повідомленнями, які отримував клієнт на фінансовий телефон із 07 до 10 червня 2023 року не представилося можливим, оскільки термін їх зберігання з моменту відправлення складає період до 1 року. ОСОБА_1 для входу в додаток «Приват24» використовує телефон марки «Meizu». У період часу з 25 травня до 10 червня 2023 року, до рахунку ОСОБА_1 через додаток «Приват 24» встановлено входи з іншого пристрою і лише з телефону марки «Samsung Galaxy s21» та вбачається використання vpn-технології. Тобто вказаний пристрій раніше не використовувався відповідачем ОСОБА_1 при вході до банківського додатку. Зміна пін-коду кредитної картки здійснювалася 28 травня 2023 року, 30 травня 2023 року, 04 червня 2023 року, а вхід в даний період часу здійснювався з пристрою «Samsung Galaxy s21». При цьому за результатом службової перевірки інформація щодо отриманих ОТП-паролів та повідомлень на фінансовий номер телефону користувача НОМЕР_2 відсутня у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що саме по собі відображення у висновку службової перевірки проведення банківських операцій по рахунку клієнта коректним введенням паролю та логіну входу в додаток «Приват24» ще не може беззаперечно підтверджувати ту обставину, що відповідач ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка б надала можливість ініціювати третім особам платіжні операції з коштами відповідача. Матеріали службової перевірки не надали відповіді на питання, яким чином відповідач ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла входу у власний додаток «Приват24» та здійсненню операцій з оплати рекламних послуг чи зняття коштів з банкомату в м.Рівне, приймаючи до уваги встановлені перевіркою способи зміни пін-коду банківської картки та підтвердження банківської операції.

Колегія суддів також звертає увагу на ту обставину, що після звернення ОСОБА_1 31 серпня 2023 року до банку, службова перевірка проведена останнім лише 13 серпня 2024 року, тобто майже через рік після повідомлення користувача про несанкціоноване списання коштів з її кредитного рахунку. При цьому частина інформації, в тому числі на підтвердження способу та обставин здійснення банківських операцій з безконтактного зняття готівкових коштів у банкоматі в м.Рівне, чи належної автентифікації безготівкових операцій за рекламні послуги через додаток «Приват 24», відсутня через закінчення строку зберігання банком таких відомостей, тобто з вини самої банківської установи, а споживач (клієнт банку) є слабшою стороною у кредитних правовідносинах і тому на відповідача не може бути покладена відповідальність за збереження таких даних, а усі сумніви тлумачаться судом на користь споживача банківських послуг, тобто відповідача.

Отже, колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що будь-які сумніви щодо доведеності обставин сприяння користувача (боржника) у втраті інформації, необхідної для ініціювання платіжних операцій, мають тлумачитися на її користь.

Підсумовуючи викладене вище, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на його законність не впливають та додаткового обґрунтування не потребують, а спрямовані виключно на переоцінку доказів, яким суд першої інстанції надав правильну оцінку згідно з положеннями ст.89 ЦПК України.

За приписами ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає рішення суду першої інстанції без змін, приймаючи до уваги, що рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст.268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» залишити без задоволення.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 03 квітня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуюча Судді: