Справа № 214/8168/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглядаючи матеріали позову Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «Криворізька теплоцентраль» звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергіїдо відповідача ОСОБА_1 та просить суд стягнути заборгованість, що виникла поАДРЕСА_1 , за період 01.10.2013 до 30.04.2025 у сумі 38 916,74 грн., плату за абонентське обслуговування у сумі 339,00 грн., інфляційні втрати в сумі 18 871,37 грн., 3% річних у сумі 4 340,49 грн. та пеню в сумі 665,76 грн., посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань по сплаті за вказані послуги.

Вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження по справі суд прийшов до таких висновків.

На виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, судом було зроблено запити до Єдиного державного демографічного реєстру, Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради та Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Довгинцівському та Саксаганському районах у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), відповідно до відповіді останнього за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян наявний актовий запис про смерть відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 № 1245 від 27.06.2007, складений Саксаганський відділом ДРАЦСу.

Відтак цивільна правоздатність ОСОБА_1 відповідно до частини першої статті 46 ЦК України припинилась до звернення позивача до суду із вказаним позовом.

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Таким чином процесуальне правонаступництво це заміна сторони іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. При цьому суд повинен би був зупинити провадження у справі відповідно до пункту 1 частини першої статті 253 ЦПК України до залучення до участі у справі спадкоємців.

Разом з тим, це не може бути застосоване в даному випадку, виходячи з таких мотивів.

Зі змісту частини першої статті 55 ЦПК України вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 значиться померлою, її цивільна правоздатність і дієздатність припинились її смертю до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження (постанови Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №185/998/16 та від 18 грудня 2019 року у справі №127/328/17).

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягає відкриттю та розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Пунктом 6 частини першої статті 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Зважаючи на викладене, оскільки суду стало відомо про смерть відповідача ОСОБА_1 до відкриття провадження по справі, слід відмовити у відкритті провадження у справі.

Керуючись статями 55, 186 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 13 жовтня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко