Справа № 646/2191/2014
Провадження № 2-с/646/110/2025
У Х В А Л А

14.10.25 м. Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Серпутько Д.Є., розглянувши заяву Гірка Петра Артемовича, подану в інтересах ОСОБА_1 , про скасування судового наказу Червонозавоського районного суду м. Харкова від 09.10.2014, у справі № 646/2191/2014,

ВСТАНОВИВ:

13.10.2025 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу від 09.10.2014 у справі № 646/2191/2014, в якій просив скасувати судовий наказ від 09.10.2014, виданий Червонозаводським (Основянським) районним судом міста Харкова про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості у сумі 4615 грн 02 коп та 121 грн 80 коп судового збору на користь КП «Жилкомсервіс».

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_2 зазначає, що 30.09.2025 представником ОСОБА_4 отримано судовий наказ, а саме його вступну та резолютивну частини.

Так, судовий наказ скасовується, якщо наявний спір про право, що не може вирішуватися в наказному провадженні, боржник не погоджується з сумою стягнення або розрахунками, або якщо були допущені помилки у процедурі видачі наказу чи неправдиві відомості у заяві боржника.

Вважає, що наказ підлягає скасуванню, оскільки ОСОБА_1 з 1985 року не проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , не є її власником, не користувалася послугами стягувача, тому не повинна сплачувати суму заборгованості.

Заявник також зазначає, що суду надані лише вступна та резолютивні частини наказів, що унеможливлює доведення необґрунтованості доводів стягувача, однак це не заважає стверджувати про наявність спору про право, що не може вирішуватися в наказному провадженні.

Доказами, які підтверджують необґрунтованість вимог стягувача та неправомірність судового наказу, на думку заявника, є свідоцтво про розірвання шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , після чого вона у 1985 році виїхала з квартири за адресою АДРЕСА_1 , акт Нововодолазьської селищної ради про постійне місце проживання ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 , сторінки з домової книги до домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 та інші докази, які будуть надані при подальшому розгляді справи у суді.

Суддя, ознайомившись з заявою про скасування судового наказу та додатками до неї вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється.

У порушення вимог ч. 3 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу не додано наказ, що оспорюється.

Крім того, ознайомившись з матеріалами справи № 646/2191/14-ц, а саме наявним у ЄДРСР судовим наказом від 21.03.2014 встановлено, що ОСОБА_3 не є стороною по цій справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом 15 днів з дня вручення копії судового наказу подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

В заяві про скасування судового наказу від 09.10.2014 представником заявника вказано, що 30.09.2025 ним отримано вказаний судовий наказ.

Однак, суду не надано жодних доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку, тобто строк звернення до суду з цією заявою пропущено, що не заперечується представником заявника.

Згідно ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу, між іншим, додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 170 КПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Законом України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду заяви про скасування судового наказу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,05 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з урахуванням дати звернення до суду із заявою складає 151,40 гривень.

Разом з цим, заявником до заяви про скасування судового наказу не надано доказів сплати судового збору чи відомостей про пільги, які звільняють від його сплати.

Крім того, представником боржника до заяви по справі № 646/2191/14 подані як додатки документи, що стосуються іншої справи - № 646/7105/17, яка на розгляді судді Серпутько Д.Є. не перебуває.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Згідно ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи, що заява про скасування судового наказу є неналежно оформленою, оскільки до заяви не долучено наказ, що оспорюється, клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про його скасування, докази сплати судового збору, та враховуючи те, що заявник ОСОБА_3 не є стороною по справі № 646/2191/2014, таку заяву необхідно повернути заявниці без розгляду.

Керуючись положеннями ст.ст. 170, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_1 , про скасування судового наказу Червонозавоського районного суду м. Харкова від 09.10.2014, у справі № 646/2191/2014 повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Д.Є. Серпутько