Справа№ 323/3721/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Вайнраух Л.А., за участі секретарки судового засідання Гордейченко Р.Р., розглянув у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя питання про залучення до участі у справі правонаступників позивача по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки із спільного майна, -

за участі сторін: позивачки ОСОБА_1 , представника позивачки адвоката Склярова О.Е.,

ВСТАНОВИВ:

До Оріхівського районного суду Запорізької області 30.12.2021 надійшла вказана цивільна справа про виділ частки із спільного майна.

Вказана цивільна справа надійшла до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя 17.03.2023 у зв`язку з неможливістю здійснення правосуддя під час воєнного стану, на підставі розпорядження Голови Верховного Суду від 10 травня 2022 року №29/0/9-22, та первісно перебувала в провадженні головуючого судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дмитрюк О.В.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дмитрюк О.В. від 20.03.2023 прийнято справу до свого провадження. Розгляд справи постановлено провести за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від. 26.03.2023 постановлено провадження у справі зупинити до 04 липня 2023 року. Ухвалою суду від 30.08.2023 постановлено поновити провадження.

30.08.2023 постановлено ухвалу про витребування доказів. 26.09.2023 постановлено ухвалу про витребування доказів.

Ухвалою суду від 26.09.2023 постановлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 по виділ частки із спільного майна, зупинити до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника позивача ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Вайнраух Л.А. від 16.04.2025 постановлено прийняти цивільну справу до свого провадження, поновити провадження у вказаній цивільній справі.

02 липня 2025 року ухвалою судді Вайнраух Л.А. задоволено клопотання сторони позивача про витребування доказів, зобов`язано Оріхівську міську територіальну громаду надати до суду інформацію про осіб, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , на час смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , зобов`язано Оріхівську міську територіальну громаду надати до суду інформацію про осіб, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , на час надання відповіді та зобов`язано Міністерство соціальної політики України надати з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб до суду інформацію стосовно взяття на облік як внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 .

Від представника позивача адвоката Склярова О.Е. через систему «Електронний суд» 20.09.2025 до суду надійшло клопотання, за змістом якого він просить залучити до участі у справі правонаступників позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: дружину, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , доньку, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доньку, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та сина, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

У судовому засіданні представник позивача клопотання підтримав, просив його задовольнити, однак повідомив, що безпосередньо із правонаступниками померлого позивача ОСОБА_2 він не спілкувався, договору про надання правової допомоги з ними не підписував, уточненої позовноїї заяви не подає, вважає, що вони мають бути залучені саме як позивачі у даній справі.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи була повідомлена в установленому законом порядку.

Вислухавши думку представник позивача, ознайомившись із поданим клопотанням, суд приходить до висновку про те, що клопотання можливо розглянути за відсутності відповідачки, крім того, при розгляду клопотання виходить з такого.

Так, за приписами ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Тлумачення вказаного положення закону свідчить про те, що суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.

Відповідно до положень ч.2 ст.48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з ч.1 ст.46 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Ч.1 ст.47 ЦПК України визначає, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до вимог ч.1 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Належними сторонами в цивільному процесі є суб`єкти переданих на розгляд суду спірних матеріально-правових відносин.

Суд, розглядаючи справу, повинен вирішити питання про правильність визначення процесуальної правосуб`єктності сторін, зокрема, що позивач дійсно є суб`єктом тих прав, законних інтересів та юридичних обов`язків, які становлять зміст спірних правовідносин і з приводу яких суд повинен ухвалити судове рішення.

Зміна суб`єктного складу учасників спору можлива в порядку процесуального правонаступництва або заміни неналежної сторони.

Наявність або відсутність процесуального правонаступництва підлягає встановленню окремо у кожному випадку. Для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав правопопередника. Перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта матеріального правовідношення до іншого не тягне автоматичної зміни осіб у процесуальному відношенні, разом з тим, стаття 55 ЦПК України не виключає можливості, суду, за наявності клопотання, зокрема, позивача, залучити до участі у справі правонаступника позивача у справі у разі його заміни у відносинах, щодо яких виник спір, іншою особою.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 20.03.2018 по справі № 910/1972/17, за загальним визначенням правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні. Правонаступництво слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Згідно з частиною восьмою статті 62 ЦПК України, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.

Таким чином, сторона у справі має право на звернення до суду із клопотанням через представника лише на підставі документу, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

З матеріалів справи вбачається, що представництво інтересів позивача ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_8 , у судовому процесі здійснював адвокат Скляров О.Е.

Відповідно до ч. 1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Під «договором про надання правової допомоги» в п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону №5076-VI розуміється домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов (ч. 1ст. 638 ЦК).

За правилами ч. 1 ст. 27 вказаного Закону договір про надання правової (правничої) допомоги укладається в письмовій формі, крім випадків, коли він може укладатися усно.

Підстави припинення доручення передбачено ст. 1008 Цивільного кодексу України. Так, договір доручення припиняється на загальних підставах припинення договору, а також у разі смерті довірителя або повіреного.

Враховуючи викладене вище, з урахуванням смерті позивача (довірителя) ОСОБА_2 , суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання адвоката Склярова О.Е. про залучення до участі по справі правонаступників померлого позивача в статусі позивачів, однак, враховуючи положення ст. 53 ЦПК України та можливе наступництво зазначених осіб в матеріальних правовідносинах, вважає за можливе залучити ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог. Відповідно, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.240 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ч.2 ст.223 цього Кодексу. Ч.2 ст.258 ЦПК України встановлено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст. 45-48, 53, 55, 181, 223, 240, 247, 258-260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_8 про залучення до участі у справі правонаступників позивача по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки із спільного майна задовольнити частково.

Залучити до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ( місце реєстрації: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 ),

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ),

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ),

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Відповідно до ч.6 ст.53 ЦПК України роз`яснити, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені ст.43 цього Кодексу. Роз`яснити третій особі згідно з ч.4 ст.181 ЦПК України право подати пояснення щодо позову в 15-денний строк із дня вручення даної ухвали.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 182, 183 ЦПК України. Роз`яснити учасниками справи недопустимість зловживання процесуальними правами. Особам, які беруть участь у справі, при собі мати документи, що посвідчують особу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду складена та підписана 13.10.2025.

Суддя Л.А. Вайнраух