Справа № 302/422/21
Провадження № 2/302/144/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

(повний текст)

10 жовтня 2025 року селище Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі

головуючого судді Повідайчика О.І.,

за участі: секретаря судового засідання Куруц В.І.,

прокурора Самолюк М.В.,

представника відповідача адвоката Колотуха І.О.

під час розгляду у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань в селищі Міжгір`я Хустського району Закарпатської області цивільну справу за позовом Хустської окружної прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог Міжгірська селищна рада Хустського району Закарпатської області, про визнання наказу недійсним та витребування земельної ділянки,

за заявою представника відповідача адвоката Колотухи І.О. про залишення позовної заяви без руху та

клопотанням прокурора Самолюк М.В. про зупинення провадження в справі,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Міжгірського районного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом Хустської окружної прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог Міжгірська селищна рада Хустського району Закарпатської області, про визнання наказу недійсним та витребування земельної ділянки.

Під час підготовчого засідання представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Колотуха І.О. подав заяву про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування заяви посилався на те, що матеріали справи не містять доказів внесення прокурором на депозитний рахунок Міжгірського районного суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0052 ) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, як і не надано висновку експертно-грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0052. Відтак стверджував, що позовна заява не відповідає положенням ст. 175 і 177 ЦПК України, в редакції Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025, який набрав чинності 09.04.2025. Обґрунтовуючи заяву зазначеними фактичними підставами та посилаючись на ч. 5 ст. 12 і 390 ЦК України, ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України та позиції Верховного Суду, що відображені у постановах від 30 квітня 2025 року у справі №686/14711/21, 07 травня 2025 року у справі №128/680/21, від 21 травня 2025 року у справі №678/1280/21 від 20 листопада 2018 року у справі № 907/50/16 просив залишити позовну заяву без руху.

Прокурор Самолюк М.В. у підготовчому засіданні заперечила проти заяви про залишення позову без руху. Зауважила, що справа перебуває на розгляді в суді з 2021 року й розглядалась судом першої інстанції, неодноразово судами апеляційної й касаційної інстанцій та повернута на новий розгляд до суду першої інстанції. На час подання позову до суду позовна заява відповідала вимогам чинного процесуального закону. Уважає, що залишення без руху позовної заяви, яка повернута на новий розгляд з суду касаційної інстанції не може вважатись доцільним. Зауважила, що ОСОБА_1 не є добросовісним набувачем, що слідує з матеріалів справи. Звернула увагу на тому, що ухвалою Верховного Суду від 10 вересня 2025 року в справі № 922/2555/21 передано, з підстав існування виключної правової проблеми, на розгляд Великої Палати справу предметом якої є аналогічні правовідносини й просила зупинити провадження в цій справі до набрання законної сили рішенням в зазначеній справі.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Колотуха О.І, заперечив проти клопотання прокурора про зупинення провадження в справі.

Відповідач Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області, яке було повідомлене про дату, час і місце підготовчого засідання, в черговий раз явку представника до суду не забезпечило.

Представник третьої особи без самостійних вимог Міжгірської селищної ради Хустського району подав заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, в обсязі, необхідному для вирішення окреслених питань, суд доходить таких висновків.

Зі змісту поданої прокурором позовної заяви в частині, яка повернута на новий розгляд до суду першої інстанції, з врахуванням постанови Верховного Суду від 28.06.2023, предметом позову в цій справі є витребування у ОСОБА_1 на користь держави земельної ділянки площею 0,5 га, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :01:001:0052, вартістю 978 180,00 грн, що знаходиться за межами населеного пункту.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України № 4292-IX "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача" (далі Закон № 4292-IX).

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону його положення мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Частиною 2 ст. 391 ЦК України передбачено, що якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦК України, з врахуванням практики її правозастосування, викладеної в п. 29 постанови ВП ВС від 20 листопада 2018 року в справі № 907/50/16, добросовісність набувача презюмується, тобто незаконний набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне.

Презумпція добросовісності повинна бути спростована або підтверджена за результатом розгляду справи, позаяк її встановлення входить до предмету доказування, як обставина, яка має істотне значення для вирішення спору.

З врахуванням стадії розгляду справи, яка не передбачає з`ясування обставин справи, які належить встановити під час розгляду справи по суті, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для вирішення спору.

Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» також було внесено зміни, зокрема, до ч. 4 ст. 177 і ч. 2 ст. 185 ЦПК України, доповнивши їх наступним змістом: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви»; «якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму».

Зазначені зміни до норм процесуального закону внесені після відкриття провадження у справі, водночас вказані приписи підлягатимуть застосування судом під час ухвалення судового рішення у даній справі, оскільки мають зворотню дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, добросовісність якого, в свою чергу, може бути спростована виключно в ході розгляду справи.

Поряд з цим невнесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна фактично унеможливить задоволення позову й, навіть при встановленні факту порушення права держави або територіальної громади, за захистом якого звернувся прокурор, виключить можливість його поновлення шляхом витребування земельної ділянки.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, на підставі викладених норм закону, зважаючи на внесені Законом № 4292-IX зміни, що набули чинності 09 квітня 2025 року, після відкриття провадження у даній цивільній справі, прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки земельної ділянки) спірної земельної ділянки, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Реквізити депозитних рахунків для зарахування коштів: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

Враховуючи вказані недоліки, суд доходить висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

Під час вирішення заяви про залишення позову без розгляду прокурор Самолюк М.В. заявила клопотання про зупинення провадження в справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду. В обґрунтування клопотання пояснила, що ухвалою Верховного Суду від 10 вересня 2025 року в справі № 922/2555/21 передано, з підстав існування виключної правової проблеми, на розгляд Великої Палати справу предметом якої є аналогічні правовідносини.

Вирішуючи зазначене клопотання прокурора суд враховує, що відповідно до п. 10) ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Суд зауважує, що обставини, визначені ч. 1 ст. 252 ЦПК України не містять імперативних вимог зупинення провадження, натомість надають суду дискреційне право для вирішення зазначеного питання.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10 вересня 2025 року № 922/2555/21 передано на розгляд Великої Палати справу за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Харківської області від 07.05.2025 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.06.2025 у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області до відповідачів: 1) Харківської міської ради, 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, 3) фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , 4) ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування додатку до рішення, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень та витребування нежитлових приміщень.

Суд констатує, що правовідносини в справах, яка перебуває на розгляді в цьому провадженні й на касаційному перегляді є подібними.

Відповідно до ч. 5 ст. 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Згідно з положеннями ч. 1-4 ст. 404 ЦПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується більшістю від складу суду, що розглядає справу. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати може бути вирішене до прийняття постанови судом касаційної інстанції. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій - четвертій статті 403 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 403 цього Кодексу.

Водночас, згідно з приписами ч. 6 ст. 404 ЦПК України якщо Велика Палата Верховного Суду дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, а також якщо дійде висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, зокрема через відсутність виключної правової проблеми, наявність висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду, або якщо Великою Палатою Верховного Суду вже висловлена правова позиція щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, справа повертається (передається) відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті) для розгляду, про що постановляється ухвала.

Також суд констатує, що на день розгляду заяви про залишення позову без руху та клопотання про зупинення провадження в справі відомості про прийняття Великою Палатою Верховного Суду до провадження справи № 922/2555/21 відсутні.

У зв`язку з наведеним суд не встановив підстав для зупинення провадження в справі, а відтак зазначене клопотання прокурора належить залишити без задоволення.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про зупинення провадження в справі залишити без задоволення.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Колотухи Івана Олексійовича про залишення позову без руху, задовольнити.

Позовну заяву Хустської місцевої прокуратури в інтересах держави до ГУ Держгеокадастру в Закарпатській області, ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог Міжгірська селищна рада Хустського району Закарпатської області, про визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру, та витребування земельної ділянки залишити без руху, для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали подання суду доказів внесення на депозитний рахунок Міжгірського районного суду грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0052, оцінка (експертно-грошова оцінка) якої здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, який починає обчислюватись з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Копію ухвали вручити учасникам справи (представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 14.10.2025 року.

Головуючий суддя Повідайчик О. І.