ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/7290/25
Провадження № 2/362/3875/25
У Х В А Л А

"13" жовтня 2025 р. суддя Васильківського міськрайонного суду київської області Медведєв К.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.10.2025 позовна заява залишена без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви.

При цьому суд роз`яснив, що у разі виконання позивачем вимог цієї ухвали у встановлений строк позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

У строк наданий судом надішли заяви на усунення недоліків позовної заяви, проте не всі недоліки було усунуто.

Так, ухвалою суду від 07.10.2025 звернуто увагу на формулювання позовних вимог, які заявляються на захист права власності позивача.

Оскільки предметом спору є поділ спільного майна подружжя та визнання за позивачем права на ідеальну частку нерухомого майна, то в позовній вимозі має бути чітко зазначена така ідеальна частка нерухомого майна, на яку претендує позивач, наприклад: 1/2, 1/4, 1/10 і т.д. Можливе рішення суду про задоволення позову буде підставою для реєстрації за позивачем права власності на ідеальну частку нерухомого майна, і таке право буде зареєстровано саме так, як буде зазначено в резолютивній частині можливого рішення суду про задоволення позову.

При цьому позивач фактично заявляє позовну вимогу у вигляді формули: «ідеальна частка від ідеальної частки», якщо ж суд саме так і зазначить в резолютивній частині можливого рішення суду про задоволення позову, то у позивача очевидно виникнуть складнощі з реєстрацією права власності. Враховуючи те, що суд не може вийти за межі позовних вимог, які заявлені позивачем, то суд позбавлений можливості замість позивача самостійно визначити розмір ідеальної частки на яку претендує позивач. Тому такі позовні вимоги мають бути визначені позивачем за формою «визнати право власності на таку-то ідеальну частину певного нерухомого майна», при цьому ідеальну частку треба зазначати один раз, з метою уникнення математичних підрахунків для визначення такої ідеальної частки.

Натомість під час виправлення недоліків позовної заяви, збережено позовні вимоги у вигляді формули, а саме позивач просить визнати право власності на нерухоме майно у вигляді формули «ідеальну частку від ідеальної частки», і для визначення ідеальної частки на нерухоме майно необхідно буде кожен раз проводити математичні розрахунки, щоб з`ясувати на яку ж ідеальну частку позивач має право. Зазначене може приводити до непорозумінь і складнощів у реалізації позивачем свого права. Тому слід уникати формулювання позовних вимог у вигляді формул.

Отже в цій частині недоліки позовної заяви не усунуто.

Також ухвалою суду від 07.10.2025 звернуто увагу на необхідність зазначення в позовній заяві у кого перебувають оригінал кожного з доказів, копії яких позивач додає до позовної заяви.

Так в новій редакції позовної заяви зазначено, що «оригінали правовстановлюючих документів на нерухоме майно перебувають у позивача». Натомість до позовної заяви додано і інші документи, крім правовстанорвлюючих. Суд не може прийняти загальну фразу наведену у позовній заяві, оскільки суд об`єктивно не може знати які саме документи позивач має на увазі.

Отже позивачем використано загальну фразу, яка не надає відповіді, на питання у кого саме перебувають оригінали кожного доказу доданого до позовної заяви. Отже в цій частині недоліки позовної заяви не усунуто.

Інші недоліки позовної заяви усунуто.

Оскільки хоч подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, проте всіх недоліків не усунуто, то застосуванню підлягає ч. 3 ст.. 185 ЦПК України.

За правилами ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовну заяву належить повернути.

Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Вважати позовну заяву неподаною та повернути її позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє повторному зверненню до суду із позовом, який відповідає вимогам, встановленим законодавством України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Київського апеляційного суду.

Суддя Медведєв К.В.