ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/195/25
У Х В А Л А

про забезпечення позову

"13" жовтня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Котенко Р. В., розглянувши заяву адвоката Котовича Ігоря Олександровича, поданої в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» про витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

до Дарницького районного суду м. Києва звернувся адвокат Котович Ігор Олександрович в інтересах ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» про витребування майна з чужого незаконного володіння, у якому просить:

- витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_2 приміщення № 446, реєстраційний номер 000, площею 144,4 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_2 приміщення № 446/1, реєстраційний номер 000, площею 76,1 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- припинити право приватної власності та закрити розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на приміщення № 446, реєстраційний номер 000, площею 144,4, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , номери відомостей про речове право: 40985141;

- припинити право приватної власності та закрити розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на приміщення № 446/1, реєстраційний номер 000, площею 76,1 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , номери відомостей про речове право: 40984222.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Котенко Р.В.

Разом з позовом представником позивача адвокатом Котовичем І. О. також була подана заява про забезпечення позову, якою представник позивача просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на приміщення № 446, реєстраційний номер 000, площею 144,4 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та накладення арешту на приміщення № 446/1, реєстраційний номер 000, площею 76,1, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначає, що спірні приміщення з 2012 року неодноразово перепродавалися. Подальше відчуження спірних приміщень відповідачем ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, у зв`язку із чим позивач буде змушена звертатися із новим позовом до нового власника (власників) цих приміщень.

Вивчивши матеріали поданої заяви, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

За змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Тобто, в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для ефективного захисту прав або інтересів позивача.

При цьому, відповідно до вимог частини 3 статі 12, частини 1 статті 81 ЦПК України обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Види забезпечення позову визначені частиною першою статті 150 ЦПК України.

Зокрема, згідно з пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходів забезпечення позову передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Судом встановлено, що позивач є власником 33/100 частки квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 28 січня 2008 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» здійснює комплексне обслуговування об`єктів.

З довідки Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» від 22 вересня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 є членом правління вказаного ОСББ.

Відповідач є власником приміщень № 446, площею 144,2 кв. м, та № 446/1, площею 76,1 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 вересня 2025 року.

Відповідно до довідки Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» від 15 вересня 2025 року № 17 приміщення № 446 та № 446/1 (горище), що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 знаходяться на останньому, 21 поверсі будинку (секція 2).

Проаналізувавши доводи представника позивача адвоката Котовича І. О. щодо необхідності застосування заходів забезпечення позову та дослідивши подані до суду докази, суд приходить до переконання, що між сторонами дійсно виник спір щодо права власності на приміщення № 446 та № 446/1, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 та що заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову (накладення арешту на приміщення) та предметом позовних вимог, а саме витребуванням з чужого незаконного володіння вказаних приміщень.

Крім того, суд приходить до переконання про доведеність доводів адвоката Котовича І. О., що невжиття заходів забезпечення позову, а саме арешту вказаних приміщень, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, зокрема, через те, що приміщення можуть бути відчужені на користь третіх осіб.

Суд зауважує, що накладення арешту на майно до вирішення спору по суті, не призведе до суттєвого обмеження прав відповідача, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача, буде належним чином забезпечувати (у випадку задоволення позову) виконання судового рішення в майбутньому, а також унеможливить відчуження майна на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно.

При вирішенні заяви про забезпечення позову суд враховує наявність зв`язку між арештом спірних приміщень та предметом позову, а також співмірність таких заходів, зокрема те, що арешт вказаних приміщень, щодо яких між сторонами виник спір, не є позбавленням права власності та не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки носить тимчасовий характер.

Беручи до уваги, предмет та підстави позову, з яким позивач звернулась до суду, наявну вірогідну можливість відчуження спірних приміщень на користь третіх осіб, суд дійшов висновку, що заявником доведено існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а тому в даному випадку вбачає підстави для накладення арешту на приміщення № 446 та № 446/1, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 .

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що обраний представником позивача спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу, а також відсутність обставин визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, суд доходить висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Котовича Ігоря Олександровича, поданої в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Дніпровська набережна 19 В» про витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Накласти арешт на приміщення № 446, реєстраційний номер 000, площею 144,2 кв.м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Накласти арешт на приміщення № 446/1, реєстраційний номер 000, площею 76,1 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк пред`явлення до виконання ухвали - три роки.

Заявник (стягувач): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 .

Відповідач (боржник): ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_5 .

Суддя Р. В. Котенко