БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/338/24
Справа № 356/697/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2025 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши питання про виправлення описки в рішенні Березанського міського суду Київської області від 04.12.2024 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Березанського міського суду Київської області від 04.12.2024 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 19.03.2002 року Березанським МВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий 26.12.2014 року Баришівським РС УДМС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_4 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, до досягнення дітьми повноліття, починаючи з 23.09.2024 року. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Однак, в резолютивній частині вищевказаного рішення було допущено помилку, а саме невірно вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_2 .

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки (ч. 4 ст. 269 ЦПК України).

Перевіривши матеріали справи, враховуючи вимоги ст. 269 ЦПК України, суд вважає, що у рішення Березанського міського суду Київської області від 04.12.2024 року по справі № 356/697/24 необхідно внести виправлення, а саме вірно зазначивши реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 « НОМЕР_5 ».

Враховуючи викладене, керуючись ст. 269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Внести виправлення в резолютивну частину рішення Березанського міського суду Київської області від 04.12.2024 року у справі № 356/697/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, а саме правильно вказавши реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 « НОМЕР_5 ».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Р. М. Лялик