УХВАЛА

08 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 638/21282/24

провадження № 61-12322ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що він є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 30 травня 2024 року належну йому квартиру затоплено, факт залиття зафіксовано актом комісії. Актом встановлено, що залиття відбулося через халатне користування сантехнічними обладнаннями власником квартири АДРЕСА_2 (несправний вентиль холодного водопостачання підключений до пральної машини. Вказаним актом встановлено, що залито: кухня (стеля гіпсокартон), орієнтовною площею 4,5 кв. м: підлога (плитка), орієнтовно площею 4,5 кв. м, стіна (шпалери), орієнтовною площею 2,00 кв. м, коридор (стеля гіпсокартон), орієнтовною площею 3,5 кв. м, стіна (шпалери), орієнтовною площею 2,00 кв. м, підлога (плитка) орієнтовною площею 3,5 кв. м, вбудовані шафи (стеля гіпсокартон), орієнтовною площею 1,5 кв. м, підлога (плитка) орієнтовною площею 1,5 кв. м, стіна (шпалери) орієнтовною площею 2,00 кв.м, кімната (стеля гіпсокартон) орієнтовною площею 6,00 кв. м, підлога (ламінат) орієнтовною площею 46,00 кв. м, стіна (шпалери) орієнтовною площею 8,00 кв. м, вбиральня (стеля гіпсокартон) орієнтовною площею 2,00 кв. м, підлога (ламінат) орієнтовною площею 2,00 кв. м, стіна (плитка) орієнтовною площею 5,00 кв. м. У цій квартирі частково пошкоджена електропроводка.

Зазначив, що внаслідок залиття йому завдано майнову шкоду у розмірі 259 739,00 грн.

Вважав, що йому завдано моральну шкоду, яку оцінює в розмірі 10 000,00 грн.

Посилаючись на викладене, просив стягнути з ОСОБА_1 в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди внаслідок залиття квартири в розмірі 259 739,00 грн, в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди внаслідок залиття квартири в розмірі 10 000,00 грн та судовий збір в розмірі 2 157,91 грн.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 10 000,00 грн у відшкодування моральної шкоди, судовий збір у розмірі 79,80 грн, а всього 10 079,80 грн; у задоволені позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди у розмірі 259 739,00 грн відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2024 року в частині відмови у задоволенні позову про стягнення майнових збитків у розмірі 259 739,00 грн скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 майнові збитки у розмірі 259 739,00 грн. В іншій частині рішення суду не оскаржувалося та не переглядалося.

У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2025 року, в якій просить оскаржуване судове рішення скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Конституційний Суд України у Рішенні від 22 листопада 2023 року № 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України містить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову у справі складає 269 739,00 грн, яка станом на 01 січня 2025 року не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 х 250= 757 000,00 грн).

Враховуючи зазначене вище, постанова Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2025 року не підлягає касаційному оскарженню відповідно до положень частини третьої статті 389 ЦПК України.

Касаційна скарга містить посилання на випадки, передбачені підпунктом «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у справі з ціною позову, яка не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягають касаційному оскарженню, якщо справа має виняткове значення для заявника.

Верховний Суд зазначає, що оцінка судом «виняткового значення» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа, яка подає касаційну скаргу, має обґрунтувати наявність відповідних обставин у касаційний скарзі.

Проте, касаційна скарга не містить обґрунтованих аргументів, які б вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для заявника в контексті наведених вище критеріїв.

Оцінивши доводи касаційної скарги, колегія суддів вважає, що посилання заявника на положення підпункту «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України є необґрунтованими, оскільки предмет спору не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих.

Інших доводів щодо наявності підстав для відкриття касаційного провадження у справі відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, заявником не наведено.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення, ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію щодо вирішення спору; наявність випадків, передбачених підпунктами «а» - «г» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, колегією суддів не встановлено, тому у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков
Р. А. Лідовець
Д. Д. Луспеник