ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-др/753/217/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.

з секретарем судового засідання Пічкур А.О.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Череватенко Ірини Миколаївни про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

11.09.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням суду від 20.12.2023 позовні вимоги задоволено, розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 16.10.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниця Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 2855.

29.09.2025 від адвоката Череватенко І.М. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, в якій вона просить відновити дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_1 », посилаючись на те, що позивач позбавлена можливості відновити дошлюбне прізвище, оскільки в рішенні суду не вирішено це питання.

У судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином.

У зв`язку з неявкою усіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення, частково дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що у її задоволенні слід відмовити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Заяву про ухвалення додаткового судового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання судового рішення.

Статтею 113 СК України, передбачено право особи, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Єдиного державного демографічного реєстру в обсязі, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус».

Згідно ч. 7 ст. 15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» про державну реєстрацію розірвання шлюбу та про розірвання шлюбу, здійснене в судовому порядку, робиться відмітка в актовому записі про шлюб.

У відповідності до прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державна реєстрація зміни імені (прізвища, власного імені, по батькові) (далі - зміна імені) проводиться лише стосовно громадян України. Державна реєстрація зміни імені проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за заявою фізичної особи, яка досягла віку, встановленого законом, за місцем її проживання за наявності в архівах відділів державної реєстрації актів цивільного стану відповідних актових записів цивільного стану та відомостей у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян.

Враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що питання про залишення позивачу її дошлюбного прізвища не є позовною вимогою у розумінні ЦПК України, оскільки повернення дошлюбного прізвища залежить виключно від волевиявлення особи, яке остання може реалізувати шляхом звернення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану у встановленому законом позасудовому порядку.

Приймаючи до уваги те, що судовим рішенням у даній справі вирішено усі позовні вимоги позивача, то відсутні підстави для ухвалення у справі додаткового рішення, в зв`язку з чим в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 270 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Череватенко Ірини Миколаївни про ухвалення додаткового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст ухвали складено та проголошено 10.10.2025.