У Х В А Л А

15.10.2025 м. Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Баран О.І.,

за участі секретаря судового засідання Щирби Ю.Ю.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження заяву представника ОСОБА_2 ,

про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом

позивач: Львівське міське комунальне підприємство «Львівтеплоенерго» (, електронна адреса: , місцезнаходження: 79040, м. Львів, вул. Д. Апостола, 1, зареєстрований електронний кабінет у ЄСІТС),

відповідач-1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

відповідач-2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

предмет позову: стягнення заборгованості за надані послуги,

в с т а н о в и в:

У квітні 2025 року представник Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго», Кулик Е.А., звернулась до Франківського районного суду м. Львова із позовною заявою до відповідачів, у якій просила суд стягнути з відповідачів на користь позивача заборгованість за надані послуги з:

- постачання теплової енергії на задоволення загальнобудинкових потреб на опалення в розмірі 5800,24 грн., інфляційні втрати - 60,68 грн., 3% річних - 17,81грн., пені - 163,92 грн. за період 01.12.2021-28.02.2025;

- постачання гарячої води (витрати теплової енергії на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання) у розмірі 2531,92 грн., інфляційні втрати - 65,30 грн., 3% річних - 22, 18 грн., пені - 68,22 грн., грн. за період 01.12.2021-28.02.2025.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.05.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи, судове засідання у справі призначено на 12.06.2025 (а.с.24-25).

10 червня 2025 року (вх.№ 18163/25) від представника ОСОБА_2 (надалі - відповідач-1) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у судовому засідання, призначеному на 12.06.2025 (а.с. 30-32).

17 червня 2025 року (вх.№18728/25) на адресу суду від представника відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву (а.с.37-46) та заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження (вх.№ 18729/25) (а.с. 47-53).

25 липня 2025 року (вх.№ 23244/25) від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у судовому засіданні, призначеному на 28.07.2025 (а.с. 54-57).

29 серпня 2025 року від представників сторін (представника позивача, ОСОБА_1 та відповідача-1, ОСОБА_4 ) також надійшли клопотання про відкладення розгляду справи у судовому засіданні, призначеному на 29.08.2025 (вх.№ 26920/25, вх.№ 26933/25) (а.с. 63, 64).

У судове засідання, призначене на 15.10.2025 відповідачі не з`явились.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення клопотання представника відповідача-1, адвоката Марківа Руслана Богдановича, про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Представник позивача у судовому засідання заперечив проти задоволення заяви за її безпідставністю.

Представник відповідача-1 мотивував заяву невизнанням відповідачами позовних вимог у зв`язку із чим, під час розгляду справи може виникнути необхідність витребування додаткових доказів по справі. Зважаючи на вищезазначене вважав доцільною участь представників сторін в судових засіданнях. Відтак, виходячи із наміру відповідачів заявити клопотання, які доцільно вирішувати на стадії підготовчого судового засідання, просив перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Суд, з`ясувавши думку представника позивача, дослідивши заяву про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, перевіривши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є :

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Згідно з конструкцією норми ч. 6 ст. 19 ЦПК України суд може визнати малозначною справу незначної складності, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Указана справа не відноситься до тих, які в силу вимог ч. 4 ст. 274 ЦПК України не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 6 ст. 277 ЦПК України передбачено, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи предмет та підстави позову, подані докази, суд зазначає, що справа є малозначною в розумінні ст. 19 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною другою ст. 2 ЦПК України встановлено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У переліку основних засад (принципів) цивільного судочинства указано верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; розумність строків розгляду справи судом, тощо.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З часу відкриття провадження у справі учасники справи, у тому числі представник відповідача-1, мали достатньо часу для участі у судових засіданнях, які з часу відкриття провадження у справі жодного разу не відбувались через неявку учасників. Також станом на 15.10.2025 не подано жодних клопотань, розгляд і вирішення яких є можливим лише у підготовчому судовому засіданні, що у сукупності вказує на повну безпідставність заявленого клопотання.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейського суду з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

З урахуванням зазначеного, суд не знайшов підстав для задоволення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 2, 12, 43, 175, 183, 259, 260, 274, 277, 353-354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: Баран О.І.