Справа № 372/4489/25
Провадження № 2-2178/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2025 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Проць Т.В.

при секретарі Лимаренко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обухівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа: Обухівська державна нотаріальна контора,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області з вказаним позовом. В обґрунтування позову представник вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , після смерті якого залишилось майно, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та житловий будинок. Разом з цим, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_4 . Саме після її смерті, 23.07.2025 року позивач звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини. Зазначає, що саме нотаріус повідомив позивача про наявність заповіту ОСОБА_3 , який заповів усе своє майно позивачу. Оскільки позивач не був обізнаний про наявність заповіту, тому не зміг вчасно заявити свої права на спадщину. Просив в судовому порядку визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

12 серпня 2025 року постановлено ухвалу про відкриття провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

26 вересня 2025 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

В судове засідання позивач не з`явився, представник подав суду заяву з проханням розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника та просив прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства.

Представник третьої особи просив розглядати справу без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про його народження серії НОМЕР_1 .

Мати позивача ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть серії НОМЕР_3 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,7292 га, кадастровий номер :05:003:0016.

25.07.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Обухівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті свого батька ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_4 Завідувач Обухівської ДНК ОСОБА_6 повідомила, що свідоцтво про право на спадщину не може бути видано позивачу, оскільки останній не подав відповідну заяву в строк встановлений ст. 1270 ЦК України і не був зареєстрований зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

З матеріалів спадкової справи № 129/2025, яка заведена 25.07.2025 року до майна померлого ОСОБА_3 , вбачається, що останній на випадок своєї смерті залишив заповіт, посвідчений 13.09.2023 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Клименко О.П. за № 784 яким усе своє майно заповів своєму сину ОСОБА_1 .

Таким чином, позивач, згідно із вимогами ст.1235 ЦК України є спадкоємцем за заповітом після смерті батька.

Однак, відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини ч.1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач зазначає, що у строк, визначений законодавством, він несвоєчасно подавав до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини за заповітом, оскільки не був обізнаний про його наявність. Пропустив строк всього на кілька днів.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом статті 1271 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1271 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо : 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15.

Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із змісту позовної заяви судом встановлено, що позивачем не було своєчасно подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька, саме через необізнаність про наявність заповіту, про що він дізнався від державного нотаріуса під час оформлення спадщини після смерті баби ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Будь-яких доказів того, що позивач був обізнаний про наявність заповіту, матеріали справи не містять.

Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1216-1218, 1220,1267, 1268, 1273, 1297 ЦК України, ст. ст. 19, 60, 76-81, 247, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Проць