Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9334/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 жовтня 2025 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Романцова Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_3 , третя особа: Перша Черкаська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в:

Адвокат Романцова Т.В., яка діє в інтересах позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , звернулися у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом, сформованим у системі «Електронний суд» до ОСОБА_3 , третя особа: Перша Черкаська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог цивільно-процесуального законодавства.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Так, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно частин 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Вивчивши подану заяву та додані до неї документи, вбачається, що зазначені положення закону не виконані, позивачами не зазначено реальної (фактичної) ціни позову, водночас вказано, що позов не містить вимог майнового характеру.

Однак у прохальній частині зазначено сім позовних вимог, з яких п`ять майнового та дві немайнового характеру. Так, у позові позивачі просять: встановити факт, що має юридичне значення; визнати ОСОБА_3 (відповідача) такою, що не прийняла обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_4 (дві вимоги немайнового характеру), а також визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку земельної ділянки площею 0,1200 га, розташованої у садовому кооперативі «Черкаський» у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку двох окремих різних земельних ділянок: площею 2,3800 га, розташованої за адресою: м. Черкаси, Черкаська міська рада та 3,0015 га, розташованої за адресою: Черкаська область, Монастирищенський район, адмінмежі Лукашівської сільської ради у порядку спадкування за заповітом; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/12 частку у праві власності на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , у порядку спадкування; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку у праві власності недоотриманої пенсії, що знаходиться в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області у сумі 5554,86 грн. у порядку спадкування за законом (тобто, п`ять вимог майнового характеру).

При цьому, лише однією із позивачів ОСОБА_2 частково сплачено судовий у розмірі 867,97 грн., із застосуванням пониженої ставки сплати судового збору коефіцієнт 0,8 відповідно до ч.3.ст. 4 Закону України «Про судовий збір», про що додано відповідну квитанцію.

Суддя зауважує, що за позови майнового характеру згідно з приписами ЗУ «Про судовий збір» повинен бути сплачений збір, сума якого визначається виходячи із ціни позову.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п.2.); у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, у позовній заяві позивачами та їх представником ціна позову не зазначена та не додано відомостей про оціночну вартість майна (земельних ділянок та квартири) відповідно до часток), на відповідні частини якого просять визнати право власності позивачі та з якої має виходити суд при визначенні розміру судового збору, що підлягає сплаті за кожну указану позовну майнову вимогу. Натомість додані витяги з технічної документації грошової оцінки земельних ділянок із Державного земельного кадастру та довідку про оціночну вартість квартири з Єдиної бази звітів не є дійсною (актуальною) ринковою вартістю означеного нерухомого майна для визначення розміру судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, - розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 2 п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» та п. п. 12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у частині, що не суперечить нормам чинного цивільного процесуального законодавства, - у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому, судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди. Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому, судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Окрім цього, звертаю увагу, на висновок об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21, якщо в позові об`єднано дві і більше немайнові вимоги до кількох відповідачів, судовий збір сплачується за кожну вимогу щодо кожного відповідача окремо. Під час визначення кількості вимог немайнового характеру слід враховувати суб`єктний склад правовідносин, зокрема, кількість відповідачів у справі. Можливість подання кількох окремих позовів є одним з аргументів, який дає змогу виснувати, що у цій справі має місце не одна вимога, а кілька вимог щодо різних відповідачів. Із цим пов`язаний і другий аргумент, який випливає з можливості подання окремих позовів, а саме якщо би позивач подавав окремі позови, то мав би сплатити судовий збір за кожен із них.

З огляду на викладене, з урахуванням зазначеного, позивачам необхідно долучити до позовної заяви актуальну оцінку вартості майна, на частину якого вони просять визнати право власності, станом на час звернення до суду із позовом, чи інший доказ про вартість цього нерухомого майна, указати дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, після чого сплатити судовий збір за позовні вимоги майнового характеру та вимоги немайнового характеру кожним з позивачів: позивачкою ОСОБА_2 рівну частину за перші дві вимоги немайнового характеру та здійснити доплату судового збору за одну вимогу майнового характеру (враховуючи квитанцію про сплату судового збору у розмірі 867,97 грн.) та позивачкою ОСОБА_1 сплатити рівну частину за перші дві вимоги немайнового характеру та чотири вимоги майнового характеру на рахунок: UA0023765, одержувач платежу: ГУК у Черкаській області/Придніпр. р-н/22030101, , банк: Казначейство України (ел.адм.подат).

Отже, підсумовуючи, позивачам необхідно надати актуальну оцінку щодо ринкової вартості нерухомого майна на дату звернення до суду для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за позовні вимоги.

Крім того, у позовній заяві не визначено повне коло осіб, інтереси яких можуть бути порушені у разі задоволення позовних вимог у даній справі.

За таких підстав, позивачу слід усунути зазначені недоліки. Без підтвердження вказаних обставин, суддя не може вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє заявника та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 4, 133, 174-177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Романцова Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_3 , третя особа: Перша Черкаська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Позивачам необхідно усунути, вказані в мотивувальній частині ухвали недоліки, в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

У випадку неусунення вказаних недоліків заява буде визнана не поданою та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. М. Кондрацька