08.10.2025 Єдиний унікальний номер 205/8195/21
Номер провадження: 2-во/205/123/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати аліментів, припинення стягнення аліментів та часткове зменшення заборгованості по аліментам,-

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати аліментів, припинення стягнення аліментів та часткове зменшення заборгованості по аліментам.

У такій заяві представник позивача просить суд виправити описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року, допущені при підрахунку заборгованості по аліментах та викласти резолютивну частину наступним чином: «Звільнити ОСОБА_1 від сплати заборгованості по аліментам у розмірі 117 511 грн.12 коп. за період з 01 вересня 2016 року по 27 червня 2022 року ».

У судове засідання сторони не з`явились, про дату і час розгляду заяви в суді сповіщались належним чином, причину свого нез`явлення до суду не повідомили. В силу ст.269 ЦПК України нез`явлення сторін не перешкоджає розглядові питання про внесення описок.

Згідно вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в судовому рішенні описки або арифметичні помилки.

Дослідивши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати аліментів, припинення стягнення аліментів та часткове зменшення заборгованості по аліментам, суд доходить до наступного висновку.

Так, згідно вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в судовому рішенні описки або арифметичні помилки.

При цьому, під опискою розуміється зроблена саме судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в судовому рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Однак, в даному випадку в прохальній частині позовної заяви позивач просить суд частково звільнити ОСОБА_1 від сплати заборгованості за аліментами у розмірі 89 834 грн. 89 коп.

Суд вказує, що однією з основоположних засад цивільного судочинства є диспозитивність цивільного процесу, детермінація якого наведена у ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України.

Розкриваючи зміст поняття диспозитивності цивільного судочинства законодавець зазначає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Отже, диспозитивність полягає в наданій учасникам судового процесу можливості вільно здійснювати свої права (матеріальні і процесуальні), розпоряджатися ними, виконуючи процесуальні дії, спрямовані на порушення, розвиток і припинення справи в суді, а також використовувати інші процесуальні засоби з метою захисту суб`єктивних майнових і особистих немайнових прав і охоронюваних законом інтересів.

В загальному, враховуючи принцип диспозитивності, суд не повинен виходити за межі вимог сторін та тих підстав позову, які ними вільно зазначені.

Поряд з цим, основою, для судового розгляду у цивільному судочинстві, серед іншого, є переданий на розгляд суду позов, який визначається як письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

В свою чергу, структурними елементами позову є предмет, підстава та зміст.

Вказані складові частини мають бути зазначені у позові для можливості втілення права особи на порушення цивільної справи у суді і можливості практичної реалізації судової діяльності на захист порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

В свою чергу, підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Передаючи на розгляд суду позов, позивач, як вказувалось вище, зазначив у ньому вимогу про звільнення ОСОБА_1 від сплати заборгованості за аліментами саме у розмірі 89 834 грн. 89 коп.

Таким чином, вказані у заяві про виправлення описки відомості не є опискою, оскільки вони не допущена судом, а є відображенням первісного волевиявлення позивача, яке викладено ним у підставі та предмету позову, з наступним їх розглядом судом по суті саме такого розміру вимог.

На підставі викладено, суд приходить до висновку, що у задоволені заяви представника позивача про виправлення описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року по даній цивільній справі необхідно відмовити, оскільки таке рішення суду не містить описок у розумінні процесуального закону.

Керуючись ч.1 ст.432 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки у додаткових рішеннях Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 серпня 2024 року та 14 жовтня 2024 року та у заочному рішенні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати аліментів, припинення стягнення аліментів та часткове зменшення заборгованості по аліментам відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Мовчан Д.В.

.