Справа № 128/4029/25
УХВАЛА

Іменем України

08 жовтня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди,

УСТАНОВИЛА:

07.10.2025 до Вінницького районного суду Вінницької області подано вищевказану позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

При вирішенні питання про можливість відкриття провадження по справі оглядом матеріалів даної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного законодавства.

Установлено, що ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди.

Згідно з довідкою від 07.10.2025, складеною секретарем суду, у провадженні судді Вінницького районного суду Вінницької області Карпніської Ю.Ф. перебуває цивільна справа № 128/4011/25 (провадження № 2/128/1987/25) за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди; 07.10.2025 до Вінницького районного суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди; 07.10.2025 створено облікову-статистичну картку у даній справі, присвоєно єдиний унікальний номер № 128/4029/24 (провадження № 2/128/2005/25), здійснено автоматизований розподіл справи та визначено головуючою суддею Карпінську Ю.Ф.

Крім того, з інформації АСДС КП «Д-3» убачається, що позовна заява ОСОБА_3 з тим самим складом учасників, з тими самими підставою і предметом, з таким самим змістом уже неодноразово подавалася до Вінницького районного суду Вінницької області та за результатами вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі ухвалами суду неодноразово поверталася ОСОБА_3 через її невідповідність вимогам чинного законодавства.

У позовній заяві ОСОБА_3 свідомо вводить суд в оману, вказуючи про те, що «до суду з аналогічними вимогами та до того самого відповідача я та мій представник не зверталися».

Попри те, що Вінницький районний суд Вінницької області неодноразово звертав увагу ОСОБА_3 на невідповідність вимогам чинного законодавства його позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди, ОСОБА_3 знову звернувся до суду з ідентичним позовом до тих, які подавалися ним раніше.

Процесуальному праву притаманний принцип процесуальної доброї совісті.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті другої ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частини перша, друга та четверта статті 44 ЦПК України).

Наведений у частині другій статті 44 ЦПК України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших учасників процесу, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, пункті 1 абзацу другого частини четвертої статті 135, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 9901/235/20, ухвала Великої Палати Верховного Суду від 27.10.2021 у справі № 9901/598/19).

Дії учасника справи чи його представника мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду, суддів тощо. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц, від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19, від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 (справа № 199/6713/14-ц) зазначено, що: «учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Велика Палата Верховного Суду переконана, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України».

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

ОСОБА_3 в черговий раз, в тому числі два дні поспіль, подає ідентичну позовну заяву, яка ще й не відповідає вимогам чинного законодавства.

Тому суд вважає, що подання такої позовної заяви є зловживанням ОСОБА_3 процесуальними правами, намаганням досягнути протилежного рішення у справі.

Отже, з огляду на приписи частини третьої статті 44 ЦПК України подану ОСОБА_3 07.10.2025 позовну заяву доОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати зловживанням процесуальними правами ОСОБА_3 подання в черговий раз, в тому числі два дні поспіль, позовної заяви, яка не відповідає вимогам чинного законодавства.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

СУДДЯ