Справа №293/1180/25
Провадження № 2/293/718/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 жовтня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

02.10.2025 ОСОБА_1 звернувся до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд:

- визнати поважною причину пропуску ним строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нові Сали Житомирського району Житомирської області;

- визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нові Сали Житомирського району Житомирської області, терміном на 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, позивач не зазначив свої паспортні дані, відомості про наявність або відсутність у сторін по справі електронних кабінетів а також відомі номери засобів зв`язку відповідача.

Згідно ч.1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок забезпечити, виконати або визнати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

У постанові Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №761/23904/19 (провадження №61-9953св20) зазначено, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 по справі №140/871/16-ц (провадження №61-38046св18), від 15.01.2020 по справі №200/9984/16-ц (провадження №61-11977св19) та від 03.10.2018 у справі №2516/1356/12-ц (провадження №61-28938св18).

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, суд зауважує, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

З даного приводу слід зазначити, що позивачем не було надано до суду відомості щодо кола спадкоємців.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначила відповідачем ОСОБА_2 , не вказуючи на те чи є вона єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину.

Разом з тим, із долученої до позовної заяви довідки Салівського старостинського округу Черняхівської селищної ради Житомирської області №60 від 16.09.2025 вбачається, що на момент смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований та до дня смерті проживав у АДРЕСА_1 та в шестимісячний термін після його смерті були зареєстровані та постійно проживали ОСОБА_2 ,1941 р.н. та ОСОБА_4 , 1982 р.н.

Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких умов, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позову.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу 7 - денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу для виконання.

Роз`яснити позивачу, якщо в зазначений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО