Номер провадження: 22-ц/813/5052/25
Справа № 504/1799/24
Головуючий у першій інстанції Барвенко В.К.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13.10.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Таварткіладзе О.М.,

суддів: Сєвєрової Є.С., Погорєлової С.О.,

розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на заочне рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року по цивільній справі за позовом Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року у задоволенні позову Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів - відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 02.04.2025 року за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний суд», Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області звернулося з апеляційною скаргою безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 25.07.2025 року апеляційну скаргу Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на заочне рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року - залишено без руху. В ухвалі скаржнику роз`яснено, необхідність викласти інші обставини неподання апеляційної скарги, у строк передбачений ст. 354 ЦПК України та надати відповідні докази, а також надати докази на підтвердження повноважень представника діяти в порядку самопредставництва.

На виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучена докази на підтвердження повноважень представника діяти в порядку самопредставництва.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.09.2025 року визнано причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, зазначені у заяві наданій на виконання ухвали про залишення без руху, неповажними.

Скаржнику продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги в частині зазначення інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою із наданням відповідних доказів, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали суду. Роз`яснено наслідки невиконання вимог ухвали апеляційного суду.

Вказана ухвала апеляційного суду в частині невизнання зазначених скаржником причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду поважними мотивована тим, що в апеляційній скарзі скаржник ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з тих підстав, що з невідомих технічних причин, раніше сформована за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний суд» апеляційна скарга Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на заочне рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року не надійшла на адресу суду. Проте доказів на підтвердження вказаних обставин скаржником суду не надано.

На виконання вимог ухвали апеляційного суду через систему «Електронний суд» Головне управління пенсійного фонду України в Одеській області направило до суду заяву на усунення недоліків апеляційної скарги. В обґрунтування заяви зазначено, що апеляційну скаргу на дане рішення було подано (на переконання представника, який готував та формував її в Електронному кабінеті підсистеми ЄСІТС) 06.12.2024 року, тобто до спливу місячного строку з моменту отримання рішення. Даний факт підтверджується своєчасною сплатою судового збору за подання апеляційної скарги по даній справі 27.11.2024 року. Окремо скаржник зазначає, що Головному управлінню невідомо, чи це був масовий технічний збій, чи одноразовий. Апеляційну скаргу 06.12.2024 року було підписано і відправлено, а факт збою було виявлено після моніторингу справ за участю Головного управління для подальшого їх опрацювання. Так, скаржник наголошує, що зазначена апеляційна скарга не була доставлена до суду та залишилась у статусі невідправленої виключно з технічних причин.

Ознайомившись з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Як вже назначалось, 24 червня 2024 року Доброславським районним судом Одеської області ухвалено оскаржуване заочне рішення.

Апеляційна скарга сформована за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний суд» та доставлена до суду 02.04.2025 року, що підтверджується штампом суду на апеляційній скарзі.

Останнім днем для звернення до суду з апеляційною скаргою є 24 липня 2024 року.

Отже, апеляційна скарга подана через більше ніж 8 місяців після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст оскаржуваного рішення надіслано судом: 15.11.2024 року, та забезпечено надання загального доступу на сайті реєстру: 18.11.2024 року.

Згідно із частинами першою, п`ятою, шостою та сьомою статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС (далі - Положення).

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи), (далі - Положення).

Пунктом 24 підрозділу 2 розділу 3 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

За змістом пунктів 26 - 29 підрозділу 2 розділу 3 Положення електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

При цьому пунктом 36 підрозділу 2 розділу 3 Положення передбачено, що після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до пункту 12.13 «Оскарження рішення» розділу 12 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» (далі - Інструкція), затвердженої наказом адміністратора ЄСІТС - Державним підприємством «Центр судових сервісів» (далі також - ДП «ЦСС») від 22 вересня 2021 року № 74-ОД, за допомогою засобів ЕС оскаржити можливо лише процесуальний документ, наявний в Кабінеті ЕС. Для оскарження рішення необхідно перейти до розділу «Мої справи» або «Документи, що надійшли від суду». Після обрання процесуального документу, який необхідно оскаржити, необхідно натиснути кнопку «Оскаржити». Після обрання потрібного способу подачі заяви: «Особисто» або «Як представник (захисник)», необхідно обрати шаблон апеляційної або касаційної скарги (в залежності від інстанції суду в якому було виготовлено оскаржуваний процесуальний документ). Подальші кроки залежать від обраного шаблону.

Згідно з пунктом 2.14 розділу 2 Інструкції, після надсилання засобами ЕС процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи (пункт 2.18 розділу 2 Інструкції).

З аналізу наведених приписів Положення про ЄСІТС та Інструкції убачається, що у разі надсилання користувачем через Електронний кабінет процесуальних документів до суду, в подальшому цей користувач має можливість у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 березня 2023 року по справі № 560/4377/22.

Крім того, як визначено у пункті 111 Розділу V "Перехідні положення" Положення про ЄСІТС, особа, яка використовує підсистему "Електронний суд", самостійно несе відповідальність за свій електронний кабінет, направлені йому копії судових рішень вважаються отриманими, про що Суду стає відомо з повідомлення про доставлення електронного листа.

До подібних за змістом висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 29 листопада 2023 року по справі № 155/338/23.

Разом з тим, як вбачається з роздруківки з Електронного кабінету скаржника в системі «Електронний суд», що додано ГУ ПФУ в Одеській області до апеляційної скарги, вперше сформована апеляційна скарга, а саме 06.12.2024 року, знаходиться у статусі «чернетка».

Отже, посилання скаржника на дату формування чернетки первісної апеляційної скарги не може свідчити про підписання цього документу кваліфікованим електронним підписом скаржника та як наслідок надсилання такої апеляційної скарги засобами системи «Електронний суд» до апеляційного суду.

Таким чином, посилання скаржника на технічні проблеми з підписанням та доставкою документа, колегією суддів відхиляються, оскільки належних та достатніх доказів таких обставин, відповідно до вимог статей 77-81 ЦПК України, скаржником не надано.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На осіб, які беруть участь у справі, також покладається обов`язок не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Ураховуючи викладені обставини та приймаючи до уваги докази, що містяться в матеріалах справи колегія суддів виходить з того, що будучи достовірно обізнаною про наявність цивільної справи та про наявність заочного рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року, ГУ ПФУ в Одеській області не мало перешкод для оскарження зазначеного рішення суду, у строк встановлений ст. 354 ЦПК України.

Тому, за обставин даної справи апеляційний суд визнає наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними, у зв`язку з чим ГУ ПФУ в Одеській області слід відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі.

Інститут процесуальних строків сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників справи та інших заінтересованих осіб добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними, а після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PO№OMARYOV v. UKRAI№E, №3236/03, §41, ЄСПЛ, від 03.04.2008 року).

Слід також зазначити, що ЄСПЛ вказав, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAI№E, №15123/03, § 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA A№D SHEREMETYEV v. UKRAI№E, №17160/06 та № 35548/06, §34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Із практики ЄСПЛ також випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Враховуючи зазначені обставини, оскільки скаржником не доведено поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, а зазначені в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, причини пропуску ГУ ПФУ в Одеській області цього строку, ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.09.2025 року, визнані неповажними, колегія суддів приходить до переконання, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на заочне рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року - слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області на заочне рішення Доброславського районного суду Одеської області від 24 червня 2024 року по цивільній справі за позовом Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді Одеського апеляційного суду: О.М. Таварткіладзе

Є.С. Сєвєрова

С.О. Погорєлова