Справа №760/9486/25 2/760/8925/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Омельяненко С.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Київ) про оспорування батьківства, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 760/9486/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Київ) про оспорування батьківства.

Позивач подав до суду клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, просив провести судове засідання без його участі.

Відповідачка подала до суду заяву про проведення судового засідання без її участі, протии призначення еекспертизи не заперечувала.

Суд, вивчивши матеріали справи та клопотання, приходить до наступного висновку.

За нормою ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторони (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року по справі № 478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно п.2 ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Позивач просить суд призначити проведення молекулярної (генетичної) експертизи для розв`язання спору, посилаючись в обґрунтування вимог на те, що одним із основних доказів по справі про виключення запису про батьківство з актового запису про народження дитини, є висновок судової молекулярно-генетичної експертизи на предмет кровного споріднення між батьком та дитиною.

Вивчивши подане стороною позивача клопотання, з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні в ній докази, враховуючи предмет та підстави заявленого клопотання, предмет доказування, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд вважає, що для об`єктивного та правильного вирішення спору потрібні висновки фахівця у галузі генетики з питань, які відносяться до предмету доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, клопотання заявника слід задовольнити та враховуючи вимоги Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, щодо встановленого орієнтованого переліку питань при проведенні такого роду експертиз, з урахуванням ст. 143 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність направлення даної цивільної справи до експертного закладу з поставленням експертам відповідних питань, які стосуються предмету дослідження у справі, оскільки для вирішення цього питання необхідні спеціальні знання у галузі генетики.

З врахуванням положень ст. 103 ЦПК України, суд вважає за доцільне доручити проведення даної експертизи Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи (03141, м.Київ, вул. Докучаєвська, 4) та погоджується з переліком питань наданих позивачем.

Керуючись ст. ст. 102, 105, 252, 260, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Київ) про оспорування батьківства - задовольнити.

Призначити у справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Державної спеціалізованої установи «Київське міське бюро судово-медичної експертизи» (м. Київ, вул. Докучаєвська, 4).

На вирішення судовим експертам поставити такі питання:

1. Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?

2. Якщо так, то чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .?

Попередити судових експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ).

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.А.Усатова