справа № 208/7474/25
провадження № 2-с/208/660/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Кузнєцова А.С., розглянувши заяву представника боржника ОСОБА_1 , адвоката Переверзева І.В., про скасування судового наказу Заводського районного суду м. Кам`янського за № 208/7474/25 від 12.06.2025 року, виданого за заявою Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за теплопостачання, судового збору, -

В С Т А Н О В И Л А :

В провадження суду надійшла вказана заява, в якій боржник просить скасувати судовий наказ у справі №208/7474/25 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги а саме: 36 534,26 грн. заборгованість за надання послуг теплопостачання за період з січня 2022 р. по квітень 2025 року включно; - 1 266,70 грн. заборгованість за абонентське обслуговування; - 3 093,37 грн. інфляційні втрати; - 712,21 грн. - 3% річних; - 868,66 грн. суми пені; а також судовий збір на суму 242,24 грн. та витрат на правничу допомогу у розмірі 600,00 грн. на користь АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль».

Заява обґрунтована тим, що 12.06.2025 року Заводським судом м. Кам`янського було винесено судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ Дніпровська теплоелектроцентраль заборгованості за теплопостачання. Зазначає, що про існування судового наказу боржник дізнався лише 19.09.2025 р після отримання його на пошті.

В обґрунтування своєї незгоди з виданим судовим наказом боржникпосилається на те, що в матеріалах справи, квартира ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , у 2005 році була відключена ві централізованого теплопостачання, на підтвердження чого надав технічні умови №1296 від 25.08.2005 року, технічні умови №3015 від 23.08.2005 року, угоду від 26.08.2005р, заяву на встановлення індивідуального опалення, акт від 26.08.2005 року. Зазначає, що з 2005 року АТ «ДТЕЦ» не надавало жодних послуг з теплопостачання з 2005 року. Вважає, що в даному випадку наявний спір про право, зазначені нею обставини мають бути перевірені під час розгляду справи про стягнення заборгованості в порядку позовного провадження. Вказані обставини є підставою для скасування судового наказу.

З огляду на викладене, представник боржника просить скасувати судовий наказ №208/7474/25.

Ознайомившись із заявою про скасування судового наказу, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. В заяві відповідно до п. 5 ч.3 цієї статті, боржник зазначає про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Згідно ч.6 зазначеної статті, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Аналізуючи правила розгляду заяви про скасування судового наказу визначені ЦПК України можна констатувати, що зазначаючи про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, боржник не зобов`язаний подавати докази на підтвердження наявності чи відсутності тих фактів, які обґрунтовують його заперечення проти вимог заявника.

Разом з тим, при поданні заяви про скасування судового наказу, боржник зобов`язаний підтвердити існування спору про право і як наслідок неможливість розглядати справу у наказному порядку.

Згідно з частиною першою статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Аналогічний припис закріплений у частині першій статті 10 ЦПК України.

Стаття 10 ЦПК України встановлює, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоби виключити ризик свавілля.

На думку ЄСПЛ, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство має бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права (справи «C. G. та інші проти Болгарії», «Олександр Волков проти України)

Суд неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоби позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (справи «Кантоні проти Франції», «Вєренцов проти України»)

Відповідно до роз`яснень п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» у разі заявлення вимоги про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Разом із тим лише той факт, що договірні зобов`язання у частині оплати заборгованості не виконуються, без обґрунтування причин, не вважається наявністю спору про право.

В постанові ВС від 15.10.2020 у справі № 922/1174/20 зазначено, що спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Виходячи з наведених правових позиції та змісту ЦПК України, спір про право являє собою суперечність, зовнішній вияв неспівпадіння в правових переконаннях сторін щодо існуючих прав та обов`язків.

В порядку наказного провадження можуть вирішуватись тільки вимоги які безумовно підтверджуються наявністю невиконаного зобов`язання, строк виконання по якому наступив.

З матеріалів справи вбачається, що заборгованість виникла за адресою: АДРЕСА_2 . До матеріалів справи заявником долучено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого вбачається, що власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 з 20.05.2008 року є гр-н ОСОБА_1 . У справі також знаходиться розрахунок заборгованості за адресою: АДРЕСА_2 .

Долучені до заяви про скасування судового наказу копії актів, технічний умов, заява, стосуються квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка не має жодного відношення до адреси, зя якою представник АТ «ДТЕЦ» просив стягнути заборгованість.

Само по собі не бажання боржника сплачувати суми заборгованості за комунальні послуги, не є підставою виникнення спору про право, не є підставою скасування рішення суду у формі наказу, так як така «легкість» повністю знищує саму суть наказного провадження.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки боржником не наведено даних про необґрунтованість вимог стягувача, не доведено в чому полягає сутність спору про право, суд вважає за необхідне залишити заяву без розгляду та повернути її боржнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.170,171 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИЛА:

Заяву представника боржника ОСОБА_1 , адвоката Переверзева І.В., про скасування судового наказу Заводського районного суду м. Кам`янського за № 208/7474/25 від 12.06.2025 року, виданого за заявою Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за теплопостачання, судового збору залишити без розгляду та повернути її боржнику.

Роз`яснити боржнику, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Суддя А. С. Кузнєцова