Провадження № 2/592/3264/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Корольова Г.Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина та повнолітньої дочки, що продовжує навчання,

УСТАНОВИЛА:

11.09.2025 року позивач через свого представника адвоката Вдовіченка О.Л. звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частки від всіх видів заробітку (доходу) щомісяця до досягнення донькою 23 років за умови, що вона буде продовжувати навчання, а також на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі частки від всіх видів заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення повноліття.

Ухвалою судді від 16.09.2025 року вказана позовна заява залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме: не залучено повнолітню дочку, яка продовжує навчання як третю особу; не доведено потреби повнолітньої дочки в матеріальній допомозі та не зазначено строку її навчання; не подано доказів матеріального становища сторін (доходи, витрати, наявність інших зобов`язань); об`єднано дві вимоги про аліменти на повнолітню дочку і на неповнолітнього сина без належного обґрунтування та без поділу предметів позову, а також не обґрунтовано підстави для зміни вже встановлених аліментів для неповнолітнього сина.

Строк для усунення недоліків, установлених ухвалою, 10 днів з дня отримання ухвали.

На виконання вимог ухвали суду від 30.09.2025 року від представника позивача до суду надійшла позовна заява в новій редакції, в якій останній просить збільшити розмір аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначений рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 15 травня 2018 року у справі №592/2267/18, які стягуються з відповідача на користь позивачки і встановити їх у розмірі 1/4 частки від всіх видів заробітку (доходу), але не менше п`ятдесяти відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 11 вересня 2025 року до досягнення дитиною повноліття.

Дослідивши документи, подані представником позивача на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданої позовної заяви.

У той же час, дослідивши позовну заяву в новій редакції, судом встановлено, що представником позивача заявлено нову позовну вимогу про збільшення розміру аліментів.

За таких обставин, суддя вважає, що представником позивача фактично подано до суду інший позов, з іншим предметом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Право, передбачене ч. 3 ст. 49 ЦПК України, а саме зміна предмету позову або підстав позову виникає у позивача з моменту відкриття провадження у суді першої інстанції, при цьому Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали можливість зміни позивачем предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі.

Представник позивача на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху подав позовну заяву в новій редакції, відмінній від первісної її редакції.

Таким чином, з викладеного слідує, що представником позивача було фактично у поданій заяві змінено предмет позову, що суперечить вимогам ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача.

У той же час, подана представником позивача позовна заява в новій редакції передбачає зміну предмету позову, що у відповідності до вимог ст. 49 ЦПК України, не може бути предметом розгляду судом до відкриття провадження у справі.

Таким чином, питання щодо зміни предмету позову вирішується судом під час розгляду справи, в той же час представником позивача, всупереч вимог цивільного процесуального законодавства, на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, визначено новий предмет позову, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Зміна позовних вимог не є способом усунення виявлених судом недоліків позовної заяви та не звільняє позивача та його представника від обов`язку щодо виконання вимог ухвали суду від 16.09.2025року.

Отже, подана позовна заява в новій редакції не може вважатися належним усуненням недоліків, оскільки відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України, такі недоліки повинні бути усунуті саме у спосіб, який встановлено судом.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 24.01.2019 у справі № 915/441/18.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, представником позивача недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 16.09.2025року, не усунуто, позовну заяву ОСОБА_1 належить повернути позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтею 49, частиною 3 статті 185, статтями 260-261 ЦПКУкраїни, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина та повнолітньої дочки, що продовжує навчання - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу та його представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Г.Ю. Корольова