Провадження № 2/344/4759/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14 жовтня 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої Кіндратишин Л.Р.

з участю секретаря судового засідання Комуніцької Н.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

06.08.2025 представник позивача звернулася через систему «Електронний суд» до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості в сумі 135110,31 грн. та судових витрат.

В обґрунтування вимог зазначила, що між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитні договори: 13.04.2021 кредитний договір №101, за яким Позичальнику видано кредит у сумі 40000 грн.; 02.05.2023 кредитний договір №, за яким Позичальнику кредит у сумі 40000 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк, заборгованість станом на 09.04.2025 склала: по кредитному договору від 13.04.2021 № 101 - 69377,77 грн., з яких: 38774,72 грн. заборгованість за кредитом; 30603.05 грн. заборгованість процентами; 0 грн. заборгованість за комісією; по кредитному договору від 02.05.2023 № - 65732,54 грн., з яких: 36597,62 грн. заборгованість за кредитом; 5.92 грн. заборгованість процентами; 29129 грн. заборгованість за комісією.

Позивач направив письмові вимоги (Повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку вона зазначила у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була.

У зв`язку з цим, просить суд стягнути заборгованість у сумі 135110,31 гривень та судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду в розмірі 2422,40 грн. ( а.с. 1-8).

06.08.2025 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано судді Кіндратишин Л.Р. ( а.с. 57-58).

08.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі ( а.с. 63-64).

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, у позовній заяві просила розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач повторно у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений, в тому числі через оголошення про його виклик до суду на офіційному веб-порталі судової влади України. Правом на подання відзиву не скористався. Заяви про розгляд справи за відсутності чи будь-яких інших клопотань відповідач не подавала.

За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата його складання.

Оскільки сторони в судове засідання, призначене на 09.10.2025 не з`явилися, суд, з дотриманням положень ч. 6 ст. 259 ЦПК України і ч. 5 ст. 268 ЦПК України, відклав складення повного рішення суду на строк не більше п`яти днів та зазначив датою ухвалення рішення дату його складання і на виконання вимог ч. 4 ст. 268 ЦПК України підписав судове рішення без його проголошення.

Суд дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

13.04.2021 між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та ОСОБА_1 шляхом підписання заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб було укладено кредитний договір №101. За умовами договору банк надав позичальнику кредитний ліміт в розмірі 30000 грн., строком на 12 місяців, стандартна процентна ставка складає 47,88%, реальна річна процентна ставка - 47,88% ( а.с. 25 зворот).

Окрім того у договорі зазначено, що підписанням вказаної заяви клієнт, беззастережно підтверджує, що приймає публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО), яка розмішена на сайті АТ «ПУМБ» pumb.ua в повному обсязі з урахуванням умов надання всіх послуг як обраних безпосередньо при прийнятті ДКБО так і послуг, що можуть бути надані в процесі обслуговування (з урахуванням всіх змін) і погоджується з тим, що може обирати будь-які передбачені ДКБО послуги, в тому числі і через Дистанційні канали обслуговування (за наявності технічної можливості Банку), а при обранні послуги з укладання Договору страхування, підписанням цієї заяви підтверджує свою згоду на укладання договору страхування на зазначених умовах. Також відповідачем підписано паспорт споживчого кредиту ( а.с. 26).

Також, 02.05.2023 між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та ОСОБА_1 шляхом підписання заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб було укладено кредитний договір №. За умовами договору банк надав позичальнику кредит в сумі 40000 грн. (п. 3), строком на 24 місяці (п. 4), розмір комісії за обслуговування 3,5% (п. 5), процентна ставка - 0,01% річних (п. 6), загальна вартість кредиту 73604,06 грн. ( а.с. 21-22).

Крім того у договорі вказано, що підписання вказаної заяви клієнт надає підтвердження та запевнення, що: ознайомлений з ДКБО, Тарифами Банку та цілком згодний; зокрема, із умовами ДКБО щодо надання права Банку на здійснення договірного списання з усіх відкритих в Банку рахунків Клієнта та надає згоду на кожне договірне списання, надаю згоду на здійснення платіжних операцій згідно до умов ДКБО, всі умови ДКБО мені зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; розуміє всі наслідки підписання Заяви електронним підписом або цифровим власноручним підписом, а також підтверджує, що підписання електронним підписом або цифровим власноручним підписом має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на паперовому носії, і що електронні документи, створені та підписані відповідно до умов ДКБО не можуть бути заперечені, відмінені, розірвані, визнані недійсними, відкликані тощо лише на тій підставі, що вони підписані/ вчинені в електронній формі. Отримав від Банку повідомлення про володільця персональних даних, склад та зміст зібраних персональних даних, права суб`єкта персональних даних та іншу інформацію згідно з ЗУ «Про захист персональних даних», зокрема, і шляхом розміщення на Сайті Банку у розділі «Довідкова інформація» за посиланням «Загальні принципи конфіденційності та захисту персональних даних». До підписання Заяви отримав(ла) в письмовій формі інформацію згідно з ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», ЗУ «Про платіжні послуги» у тому числі шляхом надання доступу до такої інформації на Сайті Банку. В дату підписання цієї Заяви, мені надано ДКБО (як публічну частину договору) за посиланням: ДКБО, а також шляхом розміщення на Сайті Банку, зокрема, у розділі «Звернення та безпека» за закладкою «Документи». Підтверджує спосіб отримання від Банку примірнику Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування № від 02.05.2023 (та інших документів щодо послуг, зазначених у цій Заяві) шляхом відправлення на вищевказану електронну пошту та погоджуюсь, що додаткове підтвердження одержання цих електронних документів не вимагається, такі документи вважаються одержаними Клієнтом з часу відправлення Банком. За відсутності повідомлення від Клієнта про неотримання примірнику Заяви (інших документів щодо послуг, зазначених у цій Заяві), примірник договору вважається наданим Банком Клієнту. Вся інформація, надана в цій Заяві, є повною, достовірною і я зобов`язуюся повідомляти Банк про будь-які зміни в цій інформації в установленому ДКБО порядку. Також відповідачем підписано паспорт споживчого кредиту ( а.с. 23).

Банк, взяті на себе зобов`язання, виконав у повному обсязі, та надав відповідачу кредитні кошти за договором № у розмірі 40 000 грн., що підтверджується копією платіжної інструкції TR.64190272.58559.25578 від 02.05.2023 ( а.с. 35 зворот).

Відповідно до довідки про збільшення кредитного ліміту по договору №101 від 13.04.2021, 13.04.2021 було встановлено кредитний ліміт в сумі 30000 грн., 22.10.2021 збільшено кредитний ліміт - 50000 грн., 27.02.2022 - зменшено кредитний ліміт - 5000 грн., 03.03.2022 - збільшено кредитний ліміт - 10000 грн., 15.07.2022 - збільшено кредитний ліміт - 18000 грн., 05.08.2022 - збільшено кредитний ліміт - 18000 грн., 06.03.2023 - кредитний ліміт - 40000 грн. ( а.с 34 зворот).

До матеріалів справи долучена публічна пропозиція АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, в новій редакції, яка діє з 15.03.2021.

Пунктом 2.2.5 Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб передбачено, що підписанням Заяви на приєднання до договору, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами договору. Заява на приєднання до Договору може оформлюватися у паперовому або електронному вигляді, в тому числі із можливістю проставлення зі сторони Клієнта цифрового власноручного підпису.

Відповідно до п. 5.1.4. Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб, клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати банку сплачені ним кошти.

Згідно із п.5.1.7. Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб, клієнт зобов`язаний сплачувати заборгованість по договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості, на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені цим договором.

Відповідно до розрахунку заборгованості ОСОБА_1 перед Акціонерним товариством «Перший Український Міжнародний Банк» за кредитним договором №101 від 13.04.2021 станом на 09.04.2025 включно, відповідач станом на 09.04.2025 має заборгованість за кредитним договором №101 від 13.04.2021 у розмірі 69377,77 грн, яка складається з: 38774,72 грн. заборгованість по сумі кредиту; 30603,05 грн., заборгованість за відсотками; 0,00 грн. заборгованість за комісією. Кошти в рахунок сплати заборгованості відповідач востаннє вносив 30.04.2024 ( а.с. 36 зворот-39).

Згідно з розрахунком заборгованості ОСОБА_1 перед Акціонерним товариством «Перший Український Міжнародний Банк» за кредитним договором № від 02.05.2023 станом на 09.04.2025 включно, заборгованість за кредитним договором № від 02.05.2023 становить 65 732,54 грн., яка складається з: 36 597,62 грн. заборгованість по сумі кредиту; 5,92 грн., заборгованість за відсотками; 29 129 грн. заборгованість за комісією. Кошти в рахунок сплати заборгованості відповідач востаннє вносив в березні 02.08.2023 ( а.с. 35-36).

Відповідно до письмової вимоги (повідомлення) №КНО-44.2.2/580 від 10.04.2024, позивач звернувся до відповідача з вимогою повернути кредитні кошти в розмірі 69377,77 грн. з метою виконання Договору №101 та 65 732,54 грн. з метою виконання Договору № ( а.с. 32 зворот).

Згідно з випискою/особовий рахунок з 02.05.2023 по 09.04.2025 ОСОБА_1 користується банківським рахунком, здійснює покупки, інші фінансові операції ( а.с. 40-47).

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець.

Таким чином, щодо вимоги позивача про стягнення заборгованості по тілу кредиту станом на 09.04.2025 за кредитними договорами: № 101 від 13.04.2021 у розмірі 38774,72 грн., № від 02.05.2023 у розмірі 36597,62 грн. суд зазначає наступне.

Оскільки в матеріалах справи наявні докази отримання відповідачем кредитних коштів, розмір заборгованості не спростований відповідачем, то позовні вимоги в частині стягнення заборгованості по тілу кредиту є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Отже, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

Приписами ч.1 ст.625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Таким чином, позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за процентами станом на 09.04.2025 за кредитним договором № 101 від 13.04.202 у розмірі 30603,05 грн., та кредитним договором № від 02.05.2023 у розмірі 5,92 грн. підлягають задоволенню.

Щодо вимоги про стягнення заборгованості за комісією за обслуговування кредитної заборгованості, суд зазначає наступне.

В заяві, від 02.05.2023 за № на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб відповідач погодила комісію за обслуговування кредитної заборгованості у розмірі 3,5%, яка нарахована помісячно від суми кредиту на загальну суму 29 129 грн.

Закон України «Про споживче кредитування» розмежовує оплатність та безоплатність надання інформації про кредит залежно від періодичності звернення споживача із запитом щодо надання такої інформації.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними.

З урахуванням викладеного, комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше одного разу на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності ЗУ «Про споживче кредитування» (10.06.2017), щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 11, ч. 5 ст. 12 ЗУ «Про споживче кредитування».

Недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення приватних прав та інтересів або ж їх відновлювати. До правових наслідків недійсності правочину належить те, що він не створює юридичних наслідків. Тобто, правовим наслідком недійсності договору є по своїй суті «нівелювання» правового результату породженого таким договором (тобто вважається, що не відбулося переходу/набуття/зміни/встановлення/припинення прав взагалі) (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 21 грудня 2021 року в справі № 148/2112/19 (провадження № 61-18061св20).

Нікчемний правочин (частина друга статті 215 ЦК України) є недійсним вже в момент свого вчинення (ab initio), і незалежно від волі будь-якої особи, автоматично (ipso iure). Нікчемність правочину має абсолютний ефект, оскільки діє щодо всіх ( erga omnes ). Нікчемний правочин не створює юридичних наслідків, тобто, не зумовлює переходу/набуття/зміни/ встановлення/припинення прав ні для кого. Саме тому посилатися на нікчемність правочину може будь-хто. Суд, якщо виявить нікчемність правочину, має її враховувати за власною ініціативою в силу свого положення (ex officio), навіть якщо жодна із заінтересованих осіб цього не вимагає (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2023 у справі № 359/12165/14-ц (провадження № 61-13417св21).

У постанові Верховного Суду від 10 листопада 2021 року у справі №740/3852/19 (провадження № 61-7745св21) зазначено, що: «відповідно до частини другої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину встановлена законом, то визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Однак, у випадку невизнання іншою стороною такої недійсності правочину в силу закону та за наявності відповідного спору вимога про встановлення нікчемності може бути пред`явлена до суду окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У такому разі суд своїм рішенням не визнає правочин недійсним, а лише підтверджує його недійсність у силу закону у зв`язку з її оспоренням та невизнанням іншими особами. Такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як визнання правочину недійсним, застосовується до оспорюваних правочинів. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину».

Висновок щодо нікчемності положень кредитних договорів, укладених фізичними особами з АТ «ПУМБ», які передбачають обов`язок позичальника сплачувати банку комісію за обслуговування кредитної заборгованості, після набрання чинності Законом України «Про споживче кредитування» викладено в постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі №752/4008/20 (провадження № 61-11866св21).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Таким чином умови кредитного договору, які передбачають необхідність щомісячної сплати позичальником фіксованої комісії за обслуговування кредитної заборгованості, є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування»,

Відтак, підстав для задоволення позову в частині стягнення з відповідача на користь позивача комісії за договором № від 02.05.2023 у розмірі 29 129 грн. суд не вбачає; позовні вимоги в цій частині до задоволення не підлягають.

Разом з тим, з огляду на встановлені у справі обставини, враховуючи нікчемність положень укладеного між сторонами кредитного договору щодо необхідності сплати позичальником комісії за обслуговування кредитної заборгованості, з метою захисту майнових прав позичальника (відповідача), а також його інтересу у правовій визначеності, суд вважає за необхідне у порядку застосування наслідків виконання нікчемного правочину зарахувати сплачену відповідачем комісію за обслуговування кредитної заборгованості в розмірі 2800 грн. (згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості) в рахунок сплати заборгованості за тілом кредиту, і на цю суму зменшити розмір заборгованості такої.

Таким чином, суд дійшов висновку, що про стягнення з відповідача в користь позивача заборгованість :

- за кредитним договором №101 від 13.04.2021 в сумі 69 377,77 грн., з яких: 38 774,72 грн. - заборгованість по сумі кредиту, 30 603,05 заборгованість за процентами;

- за кредитним договором № від 02.05.2023 в сумі 33 803,54 грн., з яких: 33 797,62 грн. ( 36 597,62 грн. заборгованості за тілом кредиту 2 800 грн. автоматично списаної комісії банком), 5,92 грн. заборгованість за процентами.

Із матеріалів справи вбачається, що вказана позовна заява подана через систему «Електронний суд», та відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачено із застосуванням понижуючого коефіцієнту відповідного розміру ставки судового збору - 0,8, що становить 2422,40 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи вищенаведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 849,94 грн. пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 223, 247, 259, 263, 265, 268, 273, 280-285, 354-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» заборгованість :

- за кредитним договором №101 від 13.04.2021 в сумі 69 377 ( шістдесят дев`ять тисяч триста сімдесят сім) гривень 77 копійок, з яких: 38 774 ( тридцять вісім тисяч сімсот сімдесят чотири) гривні 72 копійки - заборгованість по сумі кредиту, 30 603 ( тридцять тисяч шістсот три) гривні 05 копійок - заборгованість за процентами;

- за кредитним договором № від 02.05.2023 в сумі 33 803 ( тридцять три тисячі вісімсот три) гривні 54 копійки, з яких: 33 797 ( тридцять три тисячі сімсот дев`яносто сім) гривень 62 копійки, 5 ( п`ять) гривень 92 копійки - заборгованість за процентами.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 849 ( одну тисячу вісімсот сорок дев`ять) гривень 94 копійки.

У задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін :

Позивач: Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», ; адреса: вул. Андріївська, 4, м. Київ;

Відповідач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Повне рішення складено 14.10.2025.

Суддя

Івано-Франківського міського суду Кіндратишин Л.Р.