УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Солом?янської районної в м. Києві державної адміністрації про визначчення місця проживання дитини

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив суд:

-визначити місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з батьком - ОСОБА_1 .

Так, подана позивачем заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Звертаючись до суду з вищезазначеним позовом, позивач подав клопотання про звільнення від сплати судового збору. Своє клопотання обґрунтовує тим, що він є військовослужбовцем та, відповідно до п.13 ст.5 Закону України ?Про судовий збір? звільнений від сплати судового збору. Крім того, підлягає звільненню від сплати судового збору, відповідно до ст.8 Закону України ?Про судовий збір?.

Так, відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ").

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі №809/1045/16 (суддя - доповідач Смокович М.І.) та від 10 січня 2018 року по справі №242/3169/17 (суддя - доповідач Мороз Л.Л.).

За змістом вказаної норми, відстрочення, звільнення від сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 ?Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах?, роз?яснено, що відповідно до ст.8 Закону України ?Про судовий збір? та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 ЗУ ?Про судовий збір?, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат.

Однак, позивачем ОСОБА_1 до клопотання про звільнення від сплати судового збору, не було надано доказів, які б свідчили про отримані чи не отримані ним ( ОСОБА_1 ) доходи за останній звітний рік перед зверненням до суду із позовом.

Звертаючись до суду з вищезазначеним позовом, позивач посилався на п.13 ст.5 Закону України ?Про судовий збір?, як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог п.13 ч.1 ст. 5 Закону України ?Про судовий збір,? від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов?язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 р. в справі № 545/1149/17, норма п.13 ч.1 ст. 5 Закону України ?Про судовий збір?, згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов?язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 р. ?Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту. У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов?язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов?язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п.13 ч.1 ст. 5 Закону України ?Про судовий збір?, суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону України ?Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту?.

Отже, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року зроблено правовий висновок, згідно якого учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Враховуючи предмет та підставу позову, суддя приходить до висновку, що його подання жодним чином не пов?язане із захистом соціальних прав позивача як учасника бойових дій.

З урахуванням вищезазначеного, підстави, передбачені ст.5 Закону України ?Про судовий збір? для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору при зверненні до суду, судом не встановлено.

При цьому, судом не встановлено підстав та випадків для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даного позову.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, про відсутність правових підстав, зазначених у Законі України "Про судовий збір", які б слугували підставами, для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Так, позивачем заявлено вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2025 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2025 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028, 00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

З урахуванням викладеного позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за вимоги немайнового характеру, у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", а саме: 1 211, 20 грн., про що надати суду оригінал квитанції.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувача UA0026011 Код класифікації доходу бюджету 22030101 Призначення платежу *.

Враховуючи те, що позивач не позбавлений можливості усунути викладені зауваження, суд відповідно до ст. 185 ЦПК України, вважає вірним залишити заяву без руху і надати ОСОБА_1 строк для виправлення зазначеного недоліку.

Враховуючи наведене та керуючись ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Солом?янської районної в м. Києві державної адміністрації про визначчення місця проживання дитини - залишити без руху та надати йому строк для виправлення зазначеного в ухвалі суду недоліку, який не може перевищувати п?яти днів з дня отримання копії ухвали суду, попередивши, що в разі не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною і повертається стороні заявника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: