УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10.10.2025 суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кирильчук І. А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років,

в с т а н о в и в :

22 вересня 2025 року ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 02 жовтня 2025 року матеріали цивільної справи № 752/24050/25 передано на розгляд у провадження головуючого судді Кирильчук І. А.

За результатами дослідження матеріалів позовної заяви суддя встановив підстави для визнання дій щодо її подання зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України).

Верховний Суд у постанові від 03 березня 2021 року у справі №761/27076/19 (провадження №61-14448св20) зазначив, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.

У постанові від 12 жовтня 2022 року у справі №345/2935/21 (провадження №61-2472св22) Верховний Суд вказав на те, що зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає неприпустимість зловживання правом, яка відповідно до конституційних положень означає, що здійснення прав і свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це певною мірою спотворення права. У цьому разі особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду у справі №910/1873/17 від 8 травня 2018 року).

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Пунктом 2 частиною другою статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Установлено, що 02 та 03 жовтня 2025 року у провадження головуючого судді Кирильчук І. А. були передані аналогічні справи, зокрема, № 752/ 24056/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років; та № 752/24158/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років.

Крім того, згідно Єдиної судової інформаційної системи Голосіївського районного суду міста Києва у провадження суду надійшло ряд аналогічних позовів ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років, які передані у провадження іншим суддям.

Зазначене також встановлено в Акті № 02-10/63/2025 від 22 вересня 2025 року, складеного працівниками канцелярії Голосіївського районного суду міста Києва.

Наведене дає підстави вважати, що в діях позивача ОСОБА_1 вбачається ознаки зловживання процесуальними правами, передбачені пунктом 2 частиною другою статті 44 ЦПК України.

З огляду на викладене дії ОСОБА_1 з приводу подання повторних аналогічних позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, розцінюються суддею як зловживання процесуальними правами, що є підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 44, 143, 144, 148, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 щодо подання повторної позовної заяви до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років - зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та утримання дітей віком до 18-ти років - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена 10 жовтня 2025 року.

Суддя І. А. Кирильчук