Справа № 761/8571/25
Провадження № 2/761/5543/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савчук Ю.Н.

при секретарі: Фортуні М.А.

за участі:позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_6,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору дарування частини квартири та переведення прав покупця.

25.11.2025 від представника позивача надійшла заява про зміну предмета позову, в якій вона просить визнати недійсним договір дарування 4/12 частини квартири АДРЕСА_1 від 26 січня 2025 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироненко М.О., скасувати рішення про державну реєстрацію права власності та перевести на позивача права та обов`язки покупця.

Дослідивши заяву про зміну предмета позову та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20, тому суд враховує його при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з ч.ч. 3, 5 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Стаття 175 ЦПК України встановлює вимоги до позовної заяви, які також застосовуються до заяви про зміну предмету позову, якщо така заява містить нові позовні вимоги або змінює їхній обсяг.

Заява представника позивача ОСОБА_2 про зміну предмету позову фактично містить нові позовні вимоги, які є вимогами немайнового, зокрема:вимога про визнання недійсним правочину, вимога про скасування державної реєстрації, вимога про переведення прав та обов`язків покупця.

Зміна предмету позову, яка фактично змінює склад заявлених вимог, тягне обов`язок сплати судового збору як за подання нових вимог. У зв`язку з цим вказані вимоги мають бути оплачені судовим збором у порядку, визначеному ЗУ «Про судовий збір».

До заяви, поданої позивачем, не додано доказів сплати судового збору за нові вимоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України "Про судовий збір").

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням змісту вимог позовної заяви, вимога про скасування рішення про державну реєстрацію права власності є похідною від вимоги про визнання договору дарування недійсним та не потребує окремої сплати судового збору.

Щодо вимоги про переведення прав та обов`язків покупця, вона містить немайновий характер з огляду на наступне.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

За змістом ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається:1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;3) у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців;4) у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки;5) у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки;6) у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік;7) у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік;8) у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки;9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості;10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Поданий позов ціни позову не містить. Предметом позову не є визнання права власності на нерухоме майно.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Той факт, що переведення прав та обов`язків покупця за договором потребує внесення позивачем грошових коштів у розмірі вартості майна на депозит суду, не надає вказаній вимозі характеру майнової.

У зв`язку з цим позивачу підлягає сплаті судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, що разом складає 2 422,40 грн. (1 211,20 грн ? 2 = 2 422,40 грн.) та надати суду підтвердження такої оплати.

Реквізити для сплати судового збору за подання заяв до Шевченківського районного суду м.Києва: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101; код отримувача (код ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0026011; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведені обставини, заява про зміну предмету позову підлягає залишенню без руху з наданням строку для сплати судового збору та подання відповідних доказів.

Керуючись ст.ст. 49, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_2 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору дарування - залишити без руху, надавши позивачу строк в п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, роз`яснивши, що в разі невиконання ухвали заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: