Справа № 643/315/25
Провадження № 2/643/1841/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.10.2025 Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Осадчого О.В.,

за участю секретаря судового засідання Нікітенка В.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Акціонерного товариства «Сенс Банк» (далі позивач) звернулося до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором № 630903047 у розмірі 115 272,93 грн., з яких: 56 221,67 грн. прострочене тіло кредиту; 34 951,60 грн. відсотки за користування кредитом; 24 099,66 грн. тіло кредиту.

Крім того, позивач просив суд покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 422, 40 грн.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що 10.04.2018 ОСОБА_1 уклав з АТ «Альфа Банк» угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № № 630903047. Відповідно до умов Кредитного договору Банк зобов`язувався надати Позичальнику кредит, а Позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених Кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Кредитним договором. Умовами Кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання Позичальником умов Договору останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед Банком протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня отримання від Банку інформації. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання Позичальнику кредиту. Позичальник своїх зобов`язань за Кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість за Кредитним договором, яка становить 115 272,93 грн. Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» 12.08.2022 затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про зміну найменування позивача внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30.11.2022.

У зв`язку з чим позивач звертається до суду з позовом, у якому просить стягнути зазначену заборгованість.

Представник відповідача адвокат Горобець С.О. подав письмові пояснення по суті спору, відповідно до змісту яких просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем не надано підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови кредитного договору, в оферті та акцепті відсутні домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, а відтак, вважає, що відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовій формі ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, у зв`язку з чим безпідставним є нарахування банком відсотків за користування кредитними коштами. Також зазначив, що наданий позивачем розрахунок заборгованості не є первинним бухгалтерським документом, а отже не є належними доказом на підтвердження суми боргу.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 4273-IX від 26.02.2025 змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення судом рішення не заперечував.

Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили, представник позивача надав письмові пояснення по суті спору, відтак суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність відповідача та його представника, за наявними у справі доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу звукозаписувальним технічним засобом.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Між АТ «Альфа-Банк» 10.04.2018 та відповідачем укладено кредитний договір № 630903047, що підтверджується офертою на укладання угоди про надання кредиту, акцептом пропозиції на укладання угоди про надання кредиту, анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк», паспортом споживчого кредиту.

В оферті на укладання угоди про надання кредиту зазначено умови надання кредитної лінії, а саме: визначено тип кредиту кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії; мета кредиту для особистих потреб; умови обслуговування кредитної картки - відкриття поточного рахунку з електронним платіжним засобом у гривні, клієнту випущено міжнародна платіжна картка «MС DEBIT WORLD» строком дії 3 років з моменту випуску; ліміт кредиту 52 000,00 грн.; максимальна сума кредиту 200 000, 00 грн.; процентна ставка за користування кредитною лінією та/або операцій зняття коштів готівкою 39,99% річних; тип процентної ставки фіксована. Також вказано про те, що акцепт пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії отримав. Банком 10.04.2018 підписано акцепт пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії.

Крім того, 10.04.2018 відповідачем підписано паспорт споживчого кредиту за умовами, аналогічними викладеним в оферті на укладання угоди про надання кредиту № 630903047, обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії.

Рішенням позачергових загальних зборів акціонерів 12.08.2022 АТ «Альфа Банк» було прийнято рішення про заміну найменування АТ «Альфа Банк» на АТ «Сенс Банк», що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитом у відповідача станом на 12.03.2024 існує заборгованість за кредитним договором № 630903047 від 10.04.2018 в розмірі 115 272,93 грн., з яких: 56 221,67 грн. прострочене тіло кредиту; 34 951,60 грн. відсотки за користування кредитом; 24 099,66 грн. тіло кредиту.

Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

За змістом статті 634 цього Кодексу, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Згідно з статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Під час розгляду справи встановлено, що кредитний договір № 630903047 від 10.04.2018 містить інформацію про суму кредиту, мету кредиту, умови та порядок видачі, строк їх повернення, погашення, розмір відсоткової ставки (річної), відповідальність сторін, вони підписані сторонами, сторони досягли домовленості з усіх істотних умов договору, на момент укладення договору позичальник не заявляв додаткових вимог щодо умов кредитного договору та в подальшому частково виконував його умови, сторони мали необхідний обсяг цивільної дієздатності, а їх волевиявлення було вільним й відповідало їхній внутрішній волі.

Отже, кредитний договір містить усі необхідні істотні умови.

Відтак, доводи представника відповідача що сторони кредитного договору не обумовили у письмовій формі умови договору щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, у зв`язку з цим нарахування банком відсотків за користування кредитними коштами є безпідставним, суд не приймає до уваги, оскільки вони спростовуються матеріалами справи.

Відповідач отримував кредитні кошти, користувався ними та протягом тривалого періоду часу частково виконував зобов`язання щодо їх повернення, що підтверджується наданою позивачем випискою по рахунку та не заперечується самим відповідачем.

Отже, відповідач отримавши від банку кошти в кредит, в порушення умов виконання кредитного договору, свої зобов`язання по поверненню кредиту і сплаті процентів за користування грошима належним чином не виконав.

Банком, в підтвердження боргу відповідача надано розрахунок заборгованості та виписку по рахунку боржника, яка є первинним документом та підтверджує здійснені по банківському рахунку операції.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 25.05.2022 у справі № 645/59/16-ц, належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно із зазначеною нормою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Відповідно до п. 57 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, що затверджений Постановою Правління НБУ від 04.07.2018 № 75 (далі Положення) інформація, що міститься в прийнятих для обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. Регістри синтетичного та аналітичного обліку ведуться на паперових носіях або в електронній формі. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа (паперового або електронного).

Пунктом 60 Положення визначено, що клієнтські рахунки та рахунки з обліку внутрішньобанківських операцій є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Банк забезпечує ведення синтетичного обліку за допомогою рахунків II, III, IV порядків Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 11 вересня 2017 року за № 89 (зі змінами). Детальна інформація про кожного контрагента та кожну операцію фіксується на рівні аналітичного обліку на аналітичних рахунках. Аналітичні рахунки повинні містити обов`язкові параметри, визначені нормативно-правовими актами Національного банку України. Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожними відповідним рахункам синтетичного обліку.

Згідно з п. 61 Положення форма клієнтських рахунків затверджується банком самостійно залежно від можливостей програмного забезпечення. Клієнтські рахунки та виписки з них мають містити такі обов`язкові реквізити: 1) номер клієнтського рахунку; 2) дату здійснення останньої (попередньої) операції; 3) дату здійснення поточної операції; 4) код Єдиного ідентифікатора Національного банку України (далі - ID НБУ) банку, у якому відкрито рахунок; 5) код валюти; 6) сума вхідного залишку за рахунком; 7) код ID НБУ банку-кореспондента; 8) номер рахунку кореспондента; 9) номер документа; 10) суму операції (відповідно за дебетом або кредитом); 11) сума оборотів за дебетом та кредитом рахунку; 12) суму вихідного залишку.

Виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із клієнтських рахунків обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку (п. 62 Положення).

Таким чином, виписки з особових рахунків клієнтів є регістрами аналітичного обліку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій.

Отже, саме виписка по рахунку є належним доказом підтвердження видачі кредиту.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку про те, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій.

Таким чином позивачем доведено факт надання кредитних коштів, та користування ними відповідачем.

Доводи представника відповідача, що наданий позивачем розрахунок заборгованості не є первинним бухгалтерським документом, у зв`язку з чим сума боргу відповідача належним чином позивачем не підтверджена, суд до уваги не приймає, оскільки матеріали справи містять виписку по рахунку, яка є належним доказом на підтвердження суми заборгованості.

З огляду на викладене, а також враховуючи, що сума заборгованості відповідача за основним боргом, а також заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками, підтверджена належними доказами, наявними у матеріалах справи, і відповідач на момент прийняття рішення не надав документи, які свідчать про погашення вказаної заборгованості перед позивачем, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість вимог позивача про стягнення з відповідача вищенаведеної суми грошових коштів.

Оскільки, як зазначалось вище, судом встановлено, що відповідач неналежним чином виконував взяті на себе обов`язки за кредитним договором, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з урахуванням наведеного.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 76, 81, 141, 264, 265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Сенс Банк» суму заборгованості за кредитним договором № 630903047 від 10.04.2018 у розмірі 115 272 (сто п`ятнадцять тисяч двісті сімдесят дві) грн. 93 коп., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржено у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його підписання. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: акціонерне товариство «Сенс Банк», , місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Суддя: О.В. Осадчий