Номер провадження 2/754/5552/25
Справа № 314/1538/25
У Х В А Л А

Іменем України

07 жовтня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Головач О.О.,

відповідачки ОСОБА_1 ,

розглядаючи у підготовчому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, Вільнянська міська рада, неповнолітній ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка - ОСОБА_2 (мачуха) звернулася до суду із позовною заявою ОСОБА_1 (матері), в якій просить суд позбавити відповідачку батьківських прав щодо неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2025 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву, визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Залучено до участі у справі Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації та Вільнянську міську раду. Призначено підготовче засідання у справі на 03 липня 2025 року.

У підготовче засідання 03 липня 2025 року позивачка не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила.

У підготовчому засіданні 03 липня 2025 року ОСОБА_1 повідомила, що вона спілкується з сином - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , він не проживає з ОСОБА_2 , на даний час проживає в м. Одеса з рідною повнолітньою сестрою.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 03 липня 2025 року залучено до участі у справі № 314/1538/25 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ).

У підготовчі засідання 02 вересня 2025 року та 07 жовтня 2025 року позивачка не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, шляхом надсилання судових повісток на адресу її місця проживання, повідомлену у позовній заяві: АДРЕСА_3 . Поштові відправлення повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». В силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що поштове відправлення вручено позивачці та вона є повідомленою про розгляд справи.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20, від 10 січня 2024 року у справі № 456/1278/20, 24 травня 2024 року у справі № 1340/3738/18, від 27 червня 2024 рок у справі № 450/2265/19, від 03 липня 2024 року у справі № 459/550/23.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України спрямовані на те, щоб унеможливити свавільне обмеження права особи на судовий розгляд її справи. Зокрема вони встановлюють наслідки, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил судового провадження. Так, частина п`ята статті 223 ЦПК України дає суду можливість повернути позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою у засідання суду (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21 та від 08 лютого 2024 року у справі № 990/89/23).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання; повторної поспіль неявки позивача у судове засідання; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності; нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 756/7038/15-ц).

У цій справі позивачка була повідомлена належним чином про підготовчі засідання, призначені на 03 липня 2025 року, 02 вересня 2025 року та 07 жовтня 2025 року, однак до суду не з`явилася, із заявою про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції або про розгляд справи за її відсутності до суду не зверталася. Неявка позивачки перешкоджає розгляду справи, оскільки батько дитини зник безвісти, а вона як мачуха звернулася до суду про позбавлення матері батьківських прав щодо неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказуючи, що дитина проживає з нею, тоді як місце проживання дитини зереєстроване з матір`ю, матір дитини, яка була присутня у всіх підготовчих засіданнях, зазначила, що неповнолітній ОСОБА_3 не проживає з позивачкою, а проживає в м. Одеса з рідною повнолітньою сестрою, працює та підтримує зв`язок з матір`ю.

З огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, Вільнянська міська рада, неповнолітній ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, Вільнянська міська рада, неповнолітній ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 07 жовтня 2025 року.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак