Номер провадження 2/756/8492/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить: розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстрований в Оболонському відділі реєстрації актів цивільного стану управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1596; визначити місце проживання малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з матір`ю ОСОБА_1 , судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 жовтня 2025 року визначено головуючим у справі суддю Шролик І.С.

Суддя, дослідивши матеріали, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

За приписами ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. ч. 4,5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно з постановою Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18, під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини, участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

В позовній заяві позивач ставить вимоги про визначення місця проживання дітей разом із нею. Водночас, згідно з обставинами справи № 200/952/18, місцевим судом під час розгляду цієї справи не вирішувалось питання про визначення місця проживання дитини. Вимоги про встановлення місця проживання неповнолітньої дитини позивачем не ставилось, а лише заявлялася вимога про залишення проживання неповнолітньої дочки сторін із матір`ю.

Верховний Суд вказав, що за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Втім, матеріали справи не містять доказів про наявність спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти між сторонами.

Суддею досліджено зміст поданої позивачем позовної заяви, в якій не зазначено обставин наявності між сторонами спору щодо місця проживання дітей, відсутнє посилання на відомості в який спосіб відповідач заперечує проживання дітей із позивачем та наявність доказів в їх підтвердження.

На противагу, в тексті позовної заяви міститься посилання на те, що починаючи з вересня 2025 року, коли фактичні шлюбні відносини між сторонами припинено, діти залишилися проживати разом із позивачкою. Крім того, у тексті позовної заяви зазначається, що місце проживання дітей визначено за згодою обох батьків, і спору щодо цього питання між сторонами не виникало. Діти забезпечені належними умовами для проживання, виховання та розвитку, і надалі проживають із позивачкою.

Отже позивчу слід визначитися із обсягом заявлених вимог, чи то визначення місця проживання дітей з позивачем, чи то залишення проживання дітей з позивачем.

Окрім того, при наявності спору щодо місця проживання дітей, позивачу слід залучити до участі у справі відповідну Службу у справах дітей та надати копії позовної заяви з додатками для належного сповіщення, відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України.

Також суд звертає увагу про доцільність роз`єднання заявлених позивачем вимог про визначення місця проживання дітей, оскільки вимоги є неоднорідними та різними за змістом, а їх спільний розгляд значно ускладнить вирішення справи по суті.

Окрім того, заявлені вимоги про визначення місця проживання дітей не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження, з метою дотримання п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За відсутністю між сторонами спору щодо проживання їхніх малолітніх дітей, враховуючи обставини справи, викладені у позовній заяви доводи позивачки, усуваючи недоліки позовної заяви позивачці слід звернути увагу на позовну вимогу щодо визначення місця проживання дітей, замінивши її на вимогу про залишення проживання малолітніх дітей сторін разом із матір`ю або роз`єднати заявлені позивачкою позовні вимоги про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, оскільки вимоги є неоднорідними та різними за змістом, а їх спільний розгляд значно ускладнить вирішення справи по суті.

Відповідно до приписів ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Системний аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що норма ч. 7 ст. 43 ЦПК України застосовується, зокрема і у випадку подання особою позовної заяви в електронній формі.

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Пунктом одинадцять Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів, крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

Аналізуючи наведені норми, Верховний Суд у постанові від 20 червня 2018 року у справі № 820/1186/17 зробив висновок, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

Отже, виходячи зі змісту ч. 7 ст. 43 ЦПК України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Відтак, позивач подаючи позовну заяву разом з долученими до неї доказами необхідно надати також і докази надсилання копій поданих до суду документів листом з описом вкладення іншим учасникам справи.

Тому на виконання вимог ухвали суду позивачу слід надати докази надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити позов без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків сім днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.С. Шролик