Провадження № 2/193/637/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 жовтня 2025 року сел. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кащук Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Девладівської сільської ради, про визнання права на земельну частку (пай),

В С Т А Н О В И В:

03.10.2025 позивач звернулася до суду з позовною заявою до Девладівської сільської ради про визнання права на земельну частку (пай).

Вивчивши позовну заяву з додатками, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ціна позову визначена позивачем згідно листа відділу у Софіївському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 20.08.2019 №29-4-0.34-194/116-19, у якому вказано, що вартість права земельної частки (паю) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва по колишньому КСП «Росія» на території Ордо-Василівської сільської ради Софіївського районуДніпропетровської області станом на 1995 рік становить 27864,00 грн., та станом на 19.08.2019 року з урахуванням коефіцієнтів індексації становить 234683,94 грн., документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду не надано.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не надано документальних підтверджень дійсної вартості майна, відносно якого виник спір, тобто станом на 2025 рік, що позбавляє суд перевірити правильність розміру сплаченого судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в ст. 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 4 ст.5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Водночас відповідно до ст.1 Закону України «Про оцінку земель»нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Згідно з ст.5 Закону України «Про оцінку земель»нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

При цьому, нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440(далі - Стандарт), містить загальні вимоги до складання звіту про оцінку.

Згідно з п. 56 Стандарту, звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі.

Звіт про оцінку майна має відповідати загальним вимогам, викладеним у Стандартах та повинен містити, зокрема, дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства. Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання (п. 59 Стандарту).

Згідно з вимогами пункту 3.4 Порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах за №2 від 09.01.2003 року та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №396/7717 від 23.05.2003, термін чинності звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки становить один рік з дати оцінки. Зазначений термін (строк) у відповідності з Порядком встановлюється незалежно від того, чи зазначений він оцінювачем у самому звіті про експертну грошову оцінку земельної ділянки, чи ні.

Звіт, який не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний (п. 67 Стандарту).

Надана стороною позивача довідка не відповідає наведеним вимогам.

Таким чином, надана довідка відділу у Софіївському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 20.08.2019 №29-4-0.34-194/116-19, не є належним доказом вартості майна.

Отже, позовна заява не містить дійсної на момент пред`явлення ціни позову щодо вимог майнового характеру, не зазначено та не надано відомостей щодо підтвердження реальної вартості земельної частки (паю), з приводу якої заявлено спір.

Таким чином, позивачці ОСОБА_1 необхідно визначити ціну позову виходячи з дійсної вартості майна на момент звернення до суду та сплатити (у випадку різниці) необхідний судовий збір у розмірі, визначеному п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з вимог майнового характеру, які перерахувати за такими реквізитами: розрахунковий рахунок UA0004501, одержувач - ГУК у Дн-кій обл./ОТГ с Софіївк/22030101, , банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), МФО 899998, а оригінал квитанції про сплату подати до суду.

З урахуванням викладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Девладівської сільської ради, про визнання права на земельну частку (пай), - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А.Кащук