справа № 388/736/25
провадження № 2/388/336/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2025м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

при секретарі судового засідання Гриненко М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко Володимир Олександрович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом, підписаним та поданим його представником адвокатом Проценко О.М., що діє на підставі договору про надання правничої допомоги від 20.03.2025, що підтверджується ордером про надання правничої допомоги серія ВА № 1109212, до відповідача Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко В.О., в якому (позові) просив:

- визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили;

- витребувати копію спадкової справи 12/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку. За життя батько йому повідомив, що заповість своє майно меншому сину, тобто його брату. Так, 12.07.2010 батьком було складено заповіт на ОСОБА_3 . Після смерті батька брат переїхав до його будинку. Він мало спілкувався з братом, бо майже весь час перебував закордоном. У 2019 році брат помер. Питання щодо спадкування майна у нього не виникало, оскільки він вважав, що брат належним чином оформив спадщину після смерті батька, а після смерті брата все успадкує його син. Приїхавши із-за кордону через певний час після карантину та бойових дій він побачив, що батьківський будинок пустує. У речах, які знаходились у будинку він знайшов постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 21.09.2016, якою його брату було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Звернувшись до нотаріуса він також отримав відмову у зв?язку із пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропуск зазначеного строку стався не з його вини, оскільки він не був обізнаний про те, що його брат не прийняв спадщину.

Ухвалою від 10.04.2025 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Крім того, зазначеною ухвалою у приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко Володимира Олександровича витребувано копію спадкової справи № 12/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання ухвали у частині витребування доказів суду надано витребувану копію спадкової справи.

Відзив на позов від відповідача до суду не надходив.

Інші процесуальні заяви по суті справи до суду не надходили.

Ухвалою від 12.06.2026 підготовче провадження у справі закрито та її призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

Представник позивача звернулася до суду із заявою про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача звернулась до суду із заявою у якій просила розглядати справу за відсутності сторони відповідача та зазначила, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Третя особа - нотаріус звернувся до суду із заявою у якій просив розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства суд дійшов висновку про заочний розгляд справи за відсутності учасників, які не з`явились у судове засідання та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення.

Дослідивши докази у справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулась позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених , невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 .

ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину належала земельна ділянка, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, та ведення селянського господарства.

За життя ОСОБА_2 20.07.2010 склав та нотаріально посвідчив заповіт, яким заповів все своє майно сину - ОСОБА_3 .

За матеріалами спадкової справи зазначений заповіт є останнім за часом та був чинним на час відкриття спадщини.

Постановою державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 21.09.2016 ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 .

Постановою приватного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 10.02.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

За даними Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України ОСОБА_1 виїздив за межі території України у такі періоди: 06.07.2018 і повернувся 04.01.2019; 01.11.2019 - 02.02.2020; 15.02.2022 - 23.06.2023.

Зазначені вище, встановлені судом обставини сторонами у справі не заперечувалисяь

З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Положеннями ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Положеннями ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з умовами ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, зокрема, за заповітом, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати заяву про прийняття спадщини.

Таким чином спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Положеннями ч. 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Отже, позивач ОСОБА_1 маючи право на прийняття спадщини після смерті свого батька за законом пропустив, встановлений ст. 1270 ЦК України строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Щодо поважності причин пропуску позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини судом відзначається таке.

Відповідно до умов п. 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 у редакції чинній на час відкриття спадщини та заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_4 (далі - Порядок № 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і міст відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Відповідно до вимог п. 2.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Поряд з цим, як встановлено судом спадкова справа № 12/2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 була заведена лише 10.02.2025 після надходження заяви позивача про прийняття ОСОБА_1 спадщини від 10.02.2025.

Таким чином спадкова справа після звернення ОСОБА_3 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину не заводилась та можливе коло спадкоємців не встановлювалось з чого можна дійти висновку про те, що ОСОБА_5 про можливість звернення із заявою про прийняття спадщини не повідомлявся.

При цьому доводи позивача про обізнаність про наявність заповіту не на його користь та необізнаність про те, що спадкоємець за заповітом не прийняв спадщину у межах розгляду даної справи не спростовано.

Таким чином, надаючи оцінку поважності причини пропуску ОСОБА_5 строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом відзначається, що останній, будучи обізнаним про складання батьком заповіту не на його користь не був обізнаний про не прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом та про такі обставини у межах процедури встановлення кола спадкоємців не повідомлявся.

Крім того суд бере до уваги й позицію відповідача у цій справі, який не заперечував проти задоволення позову, оскільки у справах даної категорії поважність причин пропуску строку прийняття спадщини повинна розглядатись й з урахуванням принципу змагальності сторін, так як не зацікавленість сторони відповідача у вирішенні такого роду спорів може негативно відзначитись на правовій визначеності права власності на спірне майно.

З огляду на викладене, суд констатує що не звернення ОСОБА_1 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом строк викликано об`єктивними та істотними труднощами для спадкоємця, який через не обізнаність об`єктивно не міг реалізувати своє право на спадкування по незалежним від нього причинам і такі причини пропуску зазначеного строку визнаються судом поважними.

Ухвалюючи рішення у справі, суд щодо його умотивованості відзначає, що доводи сторін та їх представників у даній справі оцінені судом на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин, а відтак, інші доводи зазначені ними у заявах по суті справи і заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на суб?єктивному трактуванні ними фактичних обставин справи і норм матеріального права, судової практики та процесуального закону, а тому такі доводи враховуючи, зокрема, практику Європейського суду з прав людини, не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи встановлені судом обставини справи та наведені вище положення процесуальних норм та норм матеріального права, розглянувши справу у межах заявлених позовних вимог з урахуванням предмету та підстав пред`явленого позову, враховуючи, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини було пропущений ОСОБА_5 з причин, які визнані судом поважними, - суд дійшов висновку, що вимога позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованою та доведеною, а тому така вимога підлягає задоволенню, що не суперечить чинному законодавству і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ.

Керуючись статтями 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко Володимир Олександрович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- відповідач Долинська міська рада Кропивницького району Кіровоградської області, місцезнаходження: вул. Соборності України буд. 50, м. Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500, ;

- третя особа приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко Володимир Олександрович, місцезнаходження: вул. Нова буд. 80, м. Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500.

Суддя О.А. Кнуров