Справа № 953/4236/25
2/953/4339/25
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

"07" жовтня 2025 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Демченко С.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, ОСОБА_2 про визнання права власності,

у с т а н о в и в:

05 травня 2025 року адвокат Самуляк М.Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВО № 1104222 від 04 травня 2025 року, звернувся до суду з позовною заявою до Головного сервісного центру МВС України, ОСОБА_2 , в якій просить визнати за позивачем право власності на транспортний засіб мотоцикл марки Jawa 350, 1990 року випуску, транзитний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 , який позивач придбав 25 червня 2011 року на підставі довідки-рахунка серії КІМ № 754425, виданої ТОВ «Ринок-С».

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06 травня 2025 року справу за позовом ОСОБА_1 до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, ОСОБА_2 про визнання права власності передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Постановою Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2025 року скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 06 травня 2025 року, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 жовтня 2025 року вищевказану цивільну справу передано в провадження суді Київського районного суду м. Харкова Демченко С.В.

Дослідивши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивач, звертаючись до суду з вказаною позовною заявою, визначив відповідачем Головний сервісний центр МВС України, код ЄДРПОУ, 40109173, місцезнаходження: 04052, м. Київ, вул. Лук`янiвська, 62, у зв`язку з чим ухвалою суду від 06 травня 2025 року направленню за підсудністю до Шевченківського районного суду міста Києва за місцем знаходження відповідача- юридичної особи.

Харківській апеляційний суд, скасовуючи ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 06 травня 2025 року про направлення справи за підсудністю, виходив з того, що позивач, обґрунтовуючи позов, посилався на те, що він звернувся із заявою до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумських областях (філія ГСЦ МВС), у якій просив зареєструвати мотоцикл марки Jawa 350, 1990 року випуску, який позивач придбав 25 червня 2011 року на підставі довідки-рахунка серії КІМ № 754425, виданої ТОВ «Ринок-С».

При цьому, як зазначено в постанові Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2025 року, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань місцезнаходження юридичної особи відповідача Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумських областях (філія ГСЦ МВС), код ЄРДПОУ відокремленого підрозділу 40109173, місцезнаходження: Україна, 61052, м. Харків, вул. Шевченко, буд. 26.

З урахуванням наведеного апеляційний суд дійшов висновку про те, що при зверненні до суду з позовом позивач використав належне йому право вибору суду за правилами альтернативної підсудності та звернувся до Київського районного суду м. Харкова, що відповідає приписам ч. 7 ст. 28 ЦПК України.

Разом з тим, у позовній заяві, яка надійшла на адресу суду 05 серпня 2025 року, позивач посилався на те, що він звернувся із заявою до Відповідача 1, яким є Головний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ України, в якій просив зареєструвати мотоцикл марки Jawa 350, 1990 року випуску, який позивач придбав 25 червня 2011 року на підставі довідки-рахунка серії КІМ № 754425, виданої ТОВ «Ринок-С». Жодних відомостей про те, що позивач звертався із вказаною заявою до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумських областях (філія ГСЦ МВС), у позовній заяві від 05 травня 2025 року не зазначено.

З матеріалів справи вбачається, що вперше позивач повідомив про те, що він звертався до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумських областях (філія ГСЦ МВС) із заявою в якій просив зареєструвати мотоцикл марки Jawa 350, 1990 року випуску, який позивач придбав 25 червня 2011 року на підставі довідки-рахунка серії КІМ № 754425, виданої ТОВ «Ринок-С», лише в апеляційній скарзі від 13 травня 2025 року, на підставі чого Харківський апеляційний суд дійшов висновку, що при зверненні до суду з позовом позивач використав належне йому право вибору суду за правилами альтернативної підсудності та звернувся до Київського районного суду м. Харкова, що відповідає приписам ч. 7 ст. 28 ЦПК України.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно уточнити коло осіб, які приймають участь у справі, та зазначити їх місцезнаходження, з урахуванням висновків, викладених в постанові Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2025 року, оскільки визначення кола учасників справи є правом позивача, а суд не має обов`язку самостійно визначати осіб, до яких та за місцемзнаходження яких позивач має намір звернутись із позовом.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За змістом ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору залежить від визначеної суми ціни позову.

Так, позивачем зазначено ціну позову у розмірі 103 725,00 грн. Разом з тим, вказану ціну позову позивач зазначив на підставі оголошень про продаж мотоциклів в мережі «Інтернет».

З урахуванням наведеного та з урахуванням коефіцієнту 0,8 позивачем сплачено судовий збір у розмірі 970,00 грн.

Разом з тим, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість (ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10 вересня 2003 року ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014р. № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до ч. 1, ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Аналіз вказаних законодавчих норм дає підстави для висновку, що визначена позивачем ціна позову шляхом моніторингу оголошень про продаж майна в мережі «Інтернет» та надання до суду відповідних роздруківок (витягів із відповідного сайту) не є офіційним підтвердженням вартості майна, а таким підтвердженням має бути звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду).

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», установлено у 2025р. прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2025 року - 3028,0 грн.

Суд роз`яснює позивачу, що після визначення дійсної ціни позову, у разі необхідності, з урахуванням коефіцієнту 0.8, сторона може доплатити вказаний судовий збір за позовні вимоги майнового характеру за реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Київськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020654, код класифікації доходів бюджету: 22030101 у розмірі 1211, 20 гривень.

Відтак, позивачу необхідно визначити ціну позову у відповідності до дійсної оцінки вартості майна, право власності на яке позивач має намір визнати, та розрахувати суму судового збору, яка підлягає сплаті, застосовуючи ставку судового збору, передбачену пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), з урахуванням пониженого коефіцієнту 0,8.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу термін для направлення на адресу відповідача копії позовної заяви разом з додатками.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, у встановлений судом строк, позов буде вважатися неподаним та буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя С.В. Демченко