Справа № 278/6606/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Кравчук Д. В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Музиченко Юлія Вікторівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

До Житомирського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Музиченко Юлія Вікторівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03 листопада 2000 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 був укладений шлюб, який був розірваний 13 грудня 2003 року. Під час шлюбу народилася ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після розірвання шлюбу донька залишилася проживати з мамою. 20 грудня 2008 року ОСОБА_5 вдруге вийшла заміж за ОСОБА_2 .

В жовтні 2024 року позивачка дізналась, що саме ОСОБА_2 є її біологічним батьком.

У зв`язку з чим просить суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та внести відповідні зміни до її актового запису про народження.

Ухвалою суду від 17.12.2024 було відкрито провадження у справі та постановлено розгляд проводити за правилами загального провадження.

Ухвалою суду від 21.01.2025 було постановлено призначити у справі медико-генетичну експертизу для визначення кровної спорідненості, яку доручити експертам Київського міського бюро судово-медичних експертизи.

11.04.2025 року на адресу суду надійшов висновок експерта №103-28-2025 від 01.04.2025, ухвалою суду від 21.04.2025 було поновлено провадження у справі.

Адвокат Музиченко Юлія Вікторівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити повному обсязі.

Представник відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, подала заяву про розгляд справи у їх відсутність, водночас зазначивши, що для розгляду даної справи відсутні законні підстави, щодо виключення відомостей про батька дитини ОСОБА_3 , адже, таким чином порушаються норми сімейного права (а.с.50).

ОСОБА_2 підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити; повідомив, що повністю визнає своє батьківство (а.с.51-52); просив розгляд справи проводити без його участі (а.с.103-104).

ОСОБА_4 поросила розгляд справи проводити без її участі (а.с.105-106).

ОСОБА_3 просив розгляд справи проводити у його відсутність (а.с.111-112).

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідка, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

03 листопада 2000 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 був укладений шлюб (а.с.10), який був розірваний 13 грудня 2003 року (а.с.11).

ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками якої є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с.8-9).

20 грудня 2008 року ОСОБА_5 уклала шлюб із ОСОБА_2 (а.с.22).

З висновку експерта №103-28-2025 від 01.04.2025 вбачається, що молекулярно-генетичним дослідженням встановлено вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 складає величину не менш ніж 99,99%. Таким чином, згідно Hummel K at all "Biostatistische Abstammugsbegutachung mit blutgruppen befunden" Stuttgart, 1971., біологічне батьківство ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 практично доведено (а.с. 84-87).

У пункті 1 Розділу VII Прикінцеві положення СК України передбачено, що цей Кодекс набирає чинності одночасно з набранням чинності Цивільним кодексом України.

Якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин (стаття 8 СК України).

Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства.

У регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід, від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема, негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма) (див. абзац 1 пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року у справі № 1-7/99).

За загальним правилом дії законів та інших нормативно-правових актів у часі (частина 1 статті 58 Конституції України) норми СК України застосовуються до сімейних відносин, які виникли після набрання ним чинності, тобто не раніше 1 січня 2004 року. Дана позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 25 лютого 2015 року у справі № 6-20цс15 та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 жовтня 2021 року у справі № 473/1343/18 (провадження № 61-9344св21).

Тобто, якщо актовий запис про народження дитини вчинений до ІНФОРМАЦІЯ_3 , то при його оспоренні застосовуються відповідні положення КпШС.

У частині першій та третій статті 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

У постанові Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.11.2023 року у справі № 161/10712/21 суд зауважує, що: норми СК України застосовуються до сімейних відносин, які виникли після набрання ним чинності, тобто не раніше 1 січня 2004 року; у розділі VII Прикінцеві положення СК України законодавець не передбачив правил, аналогічних положенням абзацу 2 пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Тому заборона, запроваджена частиною третьою статті 136 СК України щодо неприпустимості оспорювання батьківства після досягнення дитиною повноліття немає зворотної дії в часі; якщо актовий запис про народження дитини вчинений до 01 січня 2004 року, то при його оспоренні застосовуються відповідні положення КпШС.

Відповідно, походження дитини від батьків, які перебувають між собою в шлюбі, засвідчується записом про шлюб батьків (стаття 52 КпШС, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Батько і мати, які перебувають у шлюбі між собою, записуються батьками дитини в книзі записів народжень за заявою будь-кого з них (стаття 54 КпШС, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Особа, записана як батько або як мати дитини в книзі записів народжень, або особа, яка фактично є батьком дитини, в разі смерті матері чи позбавлення її батьківських прав має право оспорити проведений запис протягом року з того часу, коли їй стало або повинно було стати відомо про проведений запис (частина перша статті 56 КпШС, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тобто, законодавство про шлюб та сім`ю передбачало презумпцію про те, що батьком дитини жінки, яка перебуває у шлюбі, є не хтось інший, а її чоловік та допускало оспорювання запису в якості батька дитини для виправлення можливих помилок. В інтересах дитини, стаття 56 КпШС встановлювала нетривалий річний строк для оспорювання вказаного запису, обчислюваний з того часу, коли особі стало або повинно було стати відомо про проведений запис та не пов`язувала право на оспорювання батьківства з досягненням дитиною повноліття; також в КпШС не було передбачено заборону на оспорювання актового запису після досягнення дитиною повноліття.

Водночас, стаття 56 КпШС, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачає можливість оспорювання батьківства (материнства) виключно особою, записана як батько або як мати дитини в книзі записів народжень або особа, яка фактично є батьком дитини.

Відтак, ОСОБА_1 не є уповноваженою на звернення до суду із даними позовними вимогами щодо визнання батьківства та внесення змін до її актового запису про народження.

Виходячи з цього, суд відмовляє у позовних вимогах позивача у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 2-5, 12, 13, 81, 141, 263-264, 280-284, 354 ЦПК, ст. ст. 7, 136 СК України, ст. ст. 52-56 КпШС України (який втратив чинність), суд -

УХВАЛИВ:

У позовних вимогах ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Музиченко Юлія Вікторівна, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства, - відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено та підписано суддею 03.10.2025 року.

Суддя О. М. Дубовік