ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/230/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2025 р. суддя Дарницького суду міста Києва Осіпенко Л.М. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 753/25122/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Мілетич О.О., звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Одночасно з позовом позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що є об`єктом поділу майна.

В обґрунтування зазначає, що з 26.02.2011 року по 10.05.2023 року він з відповідачкою ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10.05.2023 року по справі № 753/2753/23.

У шлюбі була придбана квартира АДРЕСА_1 , право власності на яку оформлено на ім`я відповідачки ОСОБА_2 .

В листопаді 2025 року відповідачка повідомила про намір відчужити спірну квартиру та що у зв`язку із цим вживає відповідні підготовчі дії з пошуку потенційних покупців квартири.

У зв`язку із виникненням реального майнового спору між сторонами щодо поділу майна подружжя, вважає, що існує достатній ризик того, що відповідачка ОСОБА_2 , з метою унеможливлення та/або ускладнення виконання можливого рішення суду, може відчужити або передати у заставу іншим особам спірне майно.

Протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву передано на розгляд судді Осіпенко Л.М.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України сторони в судове засідання не викликались.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, заявник посилається на те, що існує ризик переоформлення відповідачкою спірного майна на третіх осіб з метою створення перешкод позивачу, що унеможливить чи значно ускладнить поновлення прав останнього у разі задоволення позовної заяви та визнання майна спільною власністю подружжя.

По справі дійсно існують обставини, за яких невжиття заходів забезпечення позову може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Виходячи з засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд з`ясовує наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову, імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів,співмірність заявленого виду забезпечення позову із позовними вимогами, забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасником судового процесу, розумність, обґрунтованість і адекватність вимог заявника щодо забезпечення позову.

В своїй заяві позивач ставить питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 451505679 від 11.11.2025 року, право власності на спірну квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за відповідачкою ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.03.2021 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Личиною О.В., за реєстровим № 143.

Предметом даного позову є у тому числі визнання майна спільною сумісною власністю позивача та відповідача, його поділ та визнання за позивачем права власності на 1/2 (одну другу) частку спірного майна, отже, між сторонами існує спір про право.

Вимога про накладення арешту на майно, зазначене у заяві про забезпечення позову, є неспівмірною з позовними вимогами позивача, оскільки позивач просить визнати за ним право власності на половину спірного майна та в разі задоволення позовних вимог отримає право відповідно лише на 1/2 (одну другу) частку вказаного майна.

Таким чином, накладення арешту на 1/2 (одну другу) частку майна, належного відповідчці на праві власності, є відповідною правовою мірою для забезпечення в подальшому виконання рішення суду та унеможливлення відчуження вище зазначеного майна, що в подальшому може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Заходи забезпечення позову вживаються судом в межах позовних вимог заявлених позивачем, отже накладення арешту на 1/2 (одну другу) частину вищезазначеного майна є достатнім відповідним та співмірним заходом для забезпечення даного позову.

При цьому обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачки ОСОБА_2 , оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість його відчуження третім особам.

Керуючись ст. 149-153, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Мілетич Ольга Олегівна про забезпечення позову - задовольнити частково.

Забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 (одну другу) частку квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 26.03.2021 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Личиною О.В., за реєстровим № 143, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Строк пред`явлення ухвали до виконання - до закінчення розгляду справи.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Суддя: Л.М. Осіпенко