Єдиний унікальний номер: 379/1639/25
Провадження № 2-о/379/85/25
УХВАЛА

про повернення звяви

03 жовтня 2025 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Шабрацький Г.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , особа щодо якої вирішується питання про визнання її недієздатною ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Таращанська міська рада в особі виконавчого комітету Таращанської міської ради, як орган опіки та піклування, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи недієздатною встановлення опіки та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В:

18.09.2025 року до Таращанського районного суду Київської області надійшла вказана заява, в якій заявниця ОСОБА_1 просить визнати ОСОБА_2 недієздатною та встановити опіку над нею та призначити її опікуном.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 23.09.2025 заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

01.10.2025 року на адресу суду від заявниці надійшла уточнена заява.

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з частиною третьою статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 Сімейного кодексу України (далі - СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Відповідно до частини четвертої статті 2 СК України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19), від 25 лютого 2025 року у справі №459/1313/24 (провадження 61-16430ск24).

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Суду не надано також доказів про те, що заявниця ОСОБА_1 пов`язана з ОСОБА_2 спільним побутом і що у них є взаємні права й обов`язки осіб, у них наявні спільний бюджет та спільні витрати тощо, що давало б підстави визначити їх особами, які складають сім`ю. Інші докази на підтвердження цих обставин до заяви не додані.

Крім того, зареєстрованим місцем проживання заявниці ОСОБА_1 згідно долученої до матеріалів справи копії паспорту серії НОМЕР_1 є АДРЕСА_1 , в той час, як зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 , згідно відомості №1965 від 08.08.2025 є АДРЕСА_2 .

Отже, заявниця ОСОБА_1 не є у розумінні Цивільного кодексу України та Сімейного кодексу України членом сім`ї чи близьким родичем особи, стосовно якої подана заява про визнання її недієздатною, а отже, заявниця не належить до осіб, визначених частиною 3 статтею 296 ЦПК України, які можуть бути заявниками у справі про визнання фізичної особи недієздатною.

Для осіб, які можуть виступати заявниками в окремому провадженні правосуб`єктність є спеціальною, оскільки визначається окремою статтею, розміщеною у відповідній главі Розділу IV Окреме провадження ЦПК. У зв`язку з цим, хоча особа, яка не входить до кола суб`єктів, зазначених у ч. 3 ст. 296 ЦПК, може подати заяву про визнання фізичної особи недієздатною особою, володіючи загальними цивільною процесуальною правоздатністю (ст. 46 ЦПК) та цивільною процесуальною дієздатністю (ст. 47 ЦПК), однак цивільні процесуальні правовідносини за її участі не можуть виникнути, оскільки вона не має правосуб`єктності заявника по такій категорії справ.

Наведене пов`язане з тим, що її дієздатність, яка є складовою правосуб`єктності, у такій ситуації має дефектність, обумовлену тим, що вона не відноситься до певної групи осіб, які наділяються правами та обов`язками заявників по таким категоріям справ. Отже, особа не має процесуальної дієздатності заявника.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що заявниця ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 , чи його близьким родичем, а тому не входить до суб`єктного складу осіб, визначеного ч.3 ст.296 ЦПК України, яким законом надано право на звернення до суду із заявою про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна вважаю, що заява підлягає поверненню заявнику.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі № 752/24219/20 та від 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21(провадження № 61-16349св23).

При цьому, суд звертає увагу, що таке судове рішення не є перешкодою для звернення до суду з відповідною заявою належного суб`єкта звернення відповідно до частини третьої статті 296 ЦПК України (членами сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги).

Керуючись ст.ст. 185, 294, 296 ЦПК України, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , особа щодо якої вирішується питання про визнання її недієздатною ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Таращанська міська рада в особі виконавчого комітету Таращанської міської ради, як орган опіки та піклування, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи недієздатною встановлення опіки та призначення опікуна- повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяГ. О. Шабрацький