Номер провадження 2-о/754/529/25
У Х В А Л А

Іменем України

07 жовтня 2025 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя О. Грегуль

ОСОБА_1 - заявник

Київська міська рада - заінтересована особа

Вареник А.М. - адвокат заявника

ВСТАНОВИВ:

Заявником подано заяву про встановлення факту, що має юридичне значення з проханням встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідними сестрами і ОСОБА_1 є тіткою ОСОБА_3 .

Справу головуючому передано 07.10.2025.

Відповідно до абзацу першого п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, 3. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ст. 318 ЦПК України, 1. У заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. 2. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Запис про народження здійснюється органами реєстрації актів цивільного стану.

У порушення п. 4 і п. 5 ч. 3 ст. 175, 318 ЦПК України зміст заяви не містить і у ній не викладено обставин та не зазначено доказів і до заяви не додаються докази, що заявник взагалі зверталась до органів реєстрації актів цивільного стану для отримання актового запису про народження і отримання актового запису про народження є неможливим та чим конкретно це підтверджується.

Крім того у заяві зазначається, що спадковим є нерухоме майно місцезнаходження якого за адресою: АДРЕСА_1 .

У порушення п. 4 і п. 5 ч. 3 ст. 175, 318 ЦПК України зміст заяви не містить і у ній не викладено обставин та не зазначено доказів, яке відношення має або яке право може набути саме Київська міська рада по відношенню до нерухомого спадкового майна, місцезнаходження якого за межами території на яку поширюються повноваження Київської міської ради.

Практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

За таких обставин заява про встановлення факту, що має юридичне значення підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції заяви з її копіями і завіреними копіями доданих до неї документів, окрім вже доданих, відповідно до кількості заінтересованих осіб з обґрунтованим спростуванням зазначених недоліків та поданням доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини про неможливість отримання актового запису про народження та з повним дотриманням і виконанням вимог ст. 175, 177, 318 ЦПК України.

Супровідний лист має містити номер справи і провадження та прізвище і ініціали судді.

Залишення заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків не є перешкодою у доступі до правосуддя, а є спонуканням до добросовісно користуватися процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки з метою уникнення затягування розгляду справи, а тим більше в умовах війни.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У справі № 754/16782/25 заяву заявника ( ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , реєстрація: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху заявнику або адвокату заявника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: