У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали заяви за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація, Перша Київська нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація, Перша Київська нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Такі дані не вказані в позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір входить до складу судових витрат.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом справи та вирішенням, а у випадках звільнення від сплати цих осіб - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 211,20 грн та не більше 15 140 грн.

З матеріалів справи вбачається, що ціна позову складає 1 030 000 грн. При розрахунку розміру судового збору суд керується ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за змістом якої визначає, що 1% від 1 030 000 грн. складає 10 300 грн.

ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 5 150 грн., що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки #1.325088163.1 від 25.09.2025 р. В обгрунтування розміру судового збору в позовній заяві зазначається, що оскільки позовна заява подана в інтересах захисту майнових і житлових прав малолітньої дитини - ОСОБА_2 , судовий збір не справляється відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

Суд погоджується з доводами позивача про те, що відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється подання за заяви, апеляційної та касаційної скарг про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб. Таким чином, за подання позовної заяви в інтересах ОСОБА_2 , його законний представник звільняється.

Суд зауважує, що звільнення від сплати судового збору не є підставою для зменшення його розміру. Таким чином, позивачу слід надати суду докази сплати судового збору відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

До позовної заяви було долучено квитанцію про сплату судового збору на загальну суму 5 150 грн.

З урахуванням вищевикладеного, позивачці слід доплатити судовий збір у розмірі 5 150 грн.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Окремо суд зауважує, що згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 1 ст. 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Так, у матеріалах справи міститься свідоцтво про народження ОСОБА_2 , в інтересах якого уповноважені діяти його батьки: мати - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позовна заява підписана ОСОБА_3 . Однак, судом не вбачається підвердження того, що ОСОБА_3 дійсно підписувала вказану позовну заяву. Зокрема, відсутній документ, що підтверджує її особу.

У зв`язку з наведеним, позивачу слід надати суду відомості щодо вжиття позивачами заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; надати докази сплати судового збору та докази на підтвердження повноважень ОСОБА_3 .

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про необхідність усунення вищевказаних недоліків та надання позивачу строку для їх усунення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація, Перша Київська нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, який становить 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: