Справа № 578/956/24 Провадження № 2/591/2686/25
У Х В А Л А

про відкриття провадження

03 жовтня 2025 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми, суддя: Косар А. І.

розглянула матеріали позовної заяви:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання:

АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Краснопільська селищна рада , місце знаходження: вул. Мезенівська, буд. 2, селиище Краснопілля, Сумський район, Сумська область, 42400, Україна;

третя особа: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , Україна

третя особа: ОСОБА_3 , місце знаходження:

АДРЕСА_1 ;

третя особа, що заявляє самостійні вимоги: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_4 , Україна;

предмет позову: спір про визнання права власності на будинок в порядку спадкування,-

Питання, що вирішується ухвалою:

У вересні 2024 року позивач звернулась до Краснопільського районного суду Сумської області з позовом до Краснопільської селищної ради у якому просить визнати за нею в порядку спадкування право власності на майно, що належало ОСОБА_5 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 :

-Реєстраційний номер майна 19674687, будинок, загальна площа 232.7 кв.м. житлова площа 113.4 кв. м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_5 ;

-Реєстраційний номер майна 21689671, нежиле приміщення, склад «А-ll» площею- 363.5 кв. м, склад «Б-1» площею-198.1 кв.м, склад «В-1»площею-93,3 кв. м, склад «Г-І» площею -207.2 кв.м, склад «Д-І» площею -56.7 кв. м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_5 .;

-Реєстраційний номер майна 21690137, нежиле приміщення, бригадний будинок літ. «А» площею 41.2 кв. м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_5 ;

-Реєстраційний помер майна 21709955, нежиле приміщення, склад «А» площею -50.6 кв. м, адреса нерухомою майна: АДРЕСА_5 ;

-Реєстраційний номер майна 21691624, нежиле приміщення, вісова літ. «А» площею - 6,2 кв. м, адреса нерухомою майна: АДРЕСА_5 ;

-Реєстраційний номер майна 21690866, нежиле приміщення, майстерня літ. «А-І» площею - 119,6 кв. м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_5 ;

-Реєстраційний номер майна 21709583, нежиле приміщення, виробниче приміщення літ. «А» площею -251,1кв.м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_6 ;

-Реєстраційний номер майна 21692185, нежиле приміщення, ферма літ. «А» площею - 1378.6 кв.м, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_6 .

22 травня 2025 року рішенням №1105/0/15-23 Вища рада правосуддя передала територіальну підсудність судових справ Краснопільського районного суду Сумської області Зарічному районному суду міста Суми.

14 серпня 2025 року Ухвалою Зарічний районний суд м. Суми судову справу єдиний унікальний номер: 578/956/24 за позовом ОСОБА_1 до Краснопільської селищної ради, треті особі, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; третя особа, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору:ОСОБА_4 про визнання права власності на майно у порядку спадкування передав за підсудністю до Сумського районного суду Сумської області.

08 вересня 2025 року Ухвалою Сумський районний суд Сумської області судову справу єдиний унікальний номер: 578/956/24 за позовом ОСОБА_1 до Краснопільської селищної ради, треті особі, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; третя особа, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору:ОСОБА_4 про визнання права власності на майно у порядку спадкування передав за підсудністю до Зарічного районного суду м. Суми

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Косар Алевтину Іванівну.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у цій справі суд виходить з наступного:

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ утворено Сумський район (з адміністративним центром у місті Суми) у складі територій Бездрицької сільської, Верхньосироватської сільської, Білопільської міської, Ворожбянської міської, Краснонільської селищної, Лебединської міської. Миколаївської селищної, Миколаївської сільської, Миропільської сільської. Нижньосироватської сільської, Річківської сільської, Садівської сільської Степанівської селищної, Сумської міської, Хотінської селищної, Юнаківської сільської територіальних тромад затверджених Кабінетом Міністрів України.

10 грудня 2020 року набув чинності Закон України «Про внесення зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо територіальної юрисдикції місцевих судів па території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів», яким розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом 3-1, відповідно до якого до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради Украппі «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ. але не довше, ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютою 2022 року № 2102-ІХ.

У позовній заяві зазначено місце знаходження спірного спадкового майна с. Кам`яне, яке територіально відноситься до Великобобрицької сільської ради, яка у свою чергу входить до Верхньосироватської об`єднаної територіальної громади Сумського району Сумської області.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК/ завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК).

Згідно вимог ЦПК, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, у якій позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. 175-177 ЦПК.

За змістом статті 12 ЦПК цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 81 ЦПК кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (стаття 81 ЦПК). Обов`язок доказування у спірній категорії справ покладається на позивача.

Так, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який, відповідно до п. 4, 5, 8 частини третьої статті 175 ЦПК, повинен містити в собі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, згідно з чинним законодавством України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто, бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. У разі порушення цивільного права чи інтересу у особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Суд звертає увагу позивача на те, що прохальна частина позовної заяви має особливо важливе значення при розгляді справи, вимоги позивача, стосовно яких він просить прийняти судове рішення, повинні бути чітко визначені останнім у прохальній частині позовної заяви, уникаючи загальних тез, оскільки резолютивна рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Так, виходячи із змісту позовних вимог, позивачем обрано такий спосіб захисту порушених прав як визнання права власності на майно.

Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України 2003 року, законами України "Про нотаріат", "Про міжнародне приватне право", іншими законами та підзаконними нормативними актами, як нормами матеріального та процесуального права.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК).

Позивачем у зазначених спорах у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог статей 1268 - 1270 ЦК.

За змістом статті 392 ЦК належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, земельну ділянку.

У спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача, відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно ЦПК, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновок Великої Палати Верховного Суду у справі № 523/9076/16-ц (постанова від 17 квітня2018 року). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття належним відповідачем є територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 280/4/18.

Також Верховний Суд зазначив, що у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні" (від 21.05.1997 № 280/97-ВР) визначив систему та гарантії місцевого самоврядування, засади організації та діяльності, правовий статус і відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. (стаття 6 Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні").

У цій справі відповідачем визначено Краснопільську селищну раду.

Листом № 02-27/3693 від 25.12.2024 Краснопільська селищна рада повідомляє, що позивач зазначив місцезнаходження нерухомого майна селище Кам`яне (Код КАТОТТГ: 0088838), яке знаходитсься на території Верхньосироватської сільської ради Сумскького району Сумської області. З цих підстав Краснопільська селищна рада повідомляє, що відповідно до статті 1277 Цивільного Кодексу України не є належним відповідачем у даній справі.

Перешкод для відкриття провадження у справі судом не встановлено.

Позовна заява відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК та підсудна Зарічному районному суду м. Суми.

Позивачем пред`явлено вимогу, яка, згідно з частиною 6 статті 19 ЦПК не належить до малозначних справ, тому розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження, розпочати підготовче провадження і призначити підготовче засідання у справі, в якому серед іншого, вирішити питання про вступ інших осіб.

Керуючись стст. 187, 260 - 261, 352Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИЛА:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у судовій справі № 578/956/24.

Розгляд справи призначити у порядку загального позовного провадження, підготовче провадження провести протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження.

Призначити підготовче засідання на 15 год. 15 хв 03 листопада 2025 року у приміщенні Зарічного районного суду м. Суми за адресою: вул. Академічна, 13, м. Суми; зал судових засідань № 17 (каб.508), про що повідомити учасників справи.

У випадку можливого припинення електропостачання в Зарічного районного суду м. Суми або у сторін по справі, у зв`язку з можливими оголошеннями повітряних тривог, додатково визначити дату судового засідання на 13 год. 15 хв 18 листопада 2025 року.

Направлення судових повісток, викликів, копій судових рішень здійснювати до електронних кабінетів учасників справи, а в разі відсутності у учасника електронного кабінету (мова йде про фізичних осіб), документи направити рекомендованим листом із повідомленням про вручення або цінним листом.

Протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право направити:

1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право для пред`явлення зустрічного позову.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом.

Адреса на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://zr.su.court.gov.ua/sud1805/.

Окремо від рішення суду ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А. І. Косар