єдиний унікальний номер справи 546/974/25
номер провадження 2/546/689/25
УХВАЛА

06 жовтня 2025 року м. Решетилівка Полтавська область

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді - Лівер І.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок, земельну ділянку, треті особи: Решетилівська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Решетилівська міська рада,

УСТАНОВИВ:

Представниця позивачів ОСОБА_4 через «Електронний суд» 30.09.2025 звернулась до суду із позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок, земельну ділянку, треті особи: Решетилівська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Решетилівська міська рада.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Лівер І.В.

Вивчивши матеріали позову, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України.

Так, у позовній заяві зазначені наступні вимоги:

1)визнати за ОСОБА_2 право власності на:

- три восьмих часток житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (стара назва АДРЕСА_2 ;

- три восьмих часток земельної ділянки площею 0,53 га з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та для ведення особистого підсобного господарства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (стара назва

АДРЕСА_2 ) визнати за ОСОБА_1 право власності на:

- три восьмих часток житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (стара назва АДРЕСА_2 ;

- три восьмих часток земельної ділянки площею 0,53 га з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та для ведення особистого підсобного господарства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (стара назва АДРЕСА_2 .

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, що відповідає вимога п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України. Згідно із п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Ціна позову це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Суд зауважує, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 1, ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 1 зазначеного Закону, судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Так, позивачами в позовній заяві зазначена ціна позову 89460,00 грн. У позовній заяві вказано, що вартість спірного нерухомого майна визначена звітом оціночної (ринкової) вартості від 14.08.2025 у розмірі 89460,00 грн., вартість 3/8 частини спірного нерухомого майна становить 33547,50 грн., отже кожен із позивачів повинен сплатити мінімальний розмір судового збору, і оскільки позовна заява подана через систему «Електронний суд», розмір судового збору становить 968,96 грн. з кожного.

В позовній заяві заявлено 4 майнових позовних вимог (по дві кожним позивачем), згідно квитанцій від 29.09.2025 позивачами сплачено судовий збір у розмірі 968,96 грн. кожний. Однак до позовної заяви не додано документ на підтвердження вартості нерухомого майна (житлового будинку та земельної ділянки), права влавності на частину якого позивачі просять визнати, а саме зазначеного в позові звіту оціночної (ринкової) вартості майна від 14.08.2025, що позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способом усунення виявлених недоліків є надання суду документу на підтвердження вартості нерухомого майна (житлового будинку та земельної ділянки), права влавності на частину якого позивачі просять визнати, встановлену на момент пред`явлення позову, докази сплати позивачами судового збору у визначеному відповідно до вартості майна розмірі за чотири позовні вимоги (кожен з позивачів за дві позовні вимоги).

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачам надати строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на житловий будинок, земельну ділянку, треті особи: Решетилівська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Решетилівська міська рада - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали.

У разі неусунення недоліків у наданий строк позовна заява буде вважатися неподаною і повертається позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали направити представнику позивачів.

Суддя І.В. Лівер