Провадження № 2/761/6227/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Юзькової О.Л., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, з огляду на наступне. 16.05.2014 відділом реєстрацій актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , актовий запис № 464. Від шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась дочка ОСОБА_3 .Позивач зазначає, що спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають, фактичних сімейних відносин не підтримують, оскільки відповідачка знаходиться в Грузії. Таким чином, шлюб має лише формальний характер. Подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить інтересам позивача. За таких обставин, позивач просить суд розірвати шлюб з ОСОБА_2 вною.

Провадження в справі відкрито 08.05.2025, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідачки направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулись на адресу суду з відміткою: «за закінченням терміну зберігання».

Оцінюючи можливість розгляду справи за таких обстави, суд виходить з того, що відповідно до ст. 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (далі - Конвенція) держава має позитивні зобов`язання перед людиною забезпечувати розгляд справи в розумний строк. Особа, яка звертається до суду, має законні очікування, що справу буде розглянуто. Поведінка відповідача не може стати на заваді обов`язку суду розглянути справу.

Однак з гарантій ст. 6 Конвенції випливає як право позивача на розгляд справи в розумний строк, так і право відповідача знати про судове провадження проти нього.

Суд звертає увагу, що одержання учасником справи належно надісланої судової кореспонденції перебуває поза сферою контролю суду.

В свою чергу особа, яка зареєструвала своє місце проживання за певною адресою, діючи розумно та добросовісно, повинна дбати про те, щоб мати змогу отримувати надіслану їй кореспонденцію своєчасно. У разі виникнення перешкод, адресат міг, зокрема, подати заяву про пересилання або доставку адресованих йому поштових відправлень на іншу адресу, що передбачено п. п. 118, 123 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270.

Зважаючи на те, що відповідача належним чином повідомлено про розгляд справи (за зареєстрованим місцем проживання), незалежно від того чи отримав відповідач адресовану йому кореспонденцію, суд вважає, що гарантії ст. 6 Конвенції щодо відповідача дотримано і справу може бути розглянуто по суті.

Заперечення сторін щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.

Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило. Відповідачем відзив не подано.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних в ній матеріалів та ухвалити рішення по суті спору.

Дослідивши матеріали справи, надавши належну оцінку наявним доказам, суд приходить до наступних висновків.

Встановлено, що 16 травня 2014 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 було укладено шлюб, зареєстрований відділом реєстрацій актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 464.

Після реєстрації шлюбу ОСОБА_2 прізвище не змінювала.

Від шлюбу сторони мають малолітню дочку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, копія якого наявна в матеріалах справи.

Так,сторона позивача вказує, що шлюбні відносини припинені, що шлюб носить формальний характер та його його збереження не відповідає інтересам ОСОБА_1 .

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які свідчать про спільне проживання, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано і доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін, спільної дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За приписами ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За встановлених обставин, суд вважає за можливе задовольнити вимогу ОСОБА_1 про розірвання шлюбу оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін та спільної дитини.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище в зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, відповідач після реєстрації шлюбу з ОСОБА_1 прізвище не змінювала.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,141,196, 258,259, 352,354 ЦПК України, ст. ст. 24, 110,112, 113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований відділом реєстрацій актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 464 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: невідомий, адреса: АДРЕСА_1 (приватний будинок) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: