Справа № 953/4807/25
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 жовтня 2025 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Муратової С.О.,
за участю секретаря - Драгана О.А.,
представника позивача - адвоката Бєлєвцової О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , подану її представником адвокатом Бєлєвцовою Ольгою Олегівною до ОСОБА_2 , третя особа: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства, -
20.05.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить: визнати громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Ахтали Кюрдамірського району Азербайджан, РНОКПП НОМЕР_1 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Харків; внести до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харків, складеного 18.04.2024 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за № 545 зміни, вказавши батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Ахтали Кюрдамірського району Азербайджан, РНОКПП НОМЕР_1 ; внести зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харків, складеного 18.04.2024 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за № 545 зміни, вказавши анкетні дані дитини як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2025, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 39).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 42).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.07.2025 клопотання представника позивача про виклик свідка задоволено; викликано в судове засідання у якості свідків: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 69-70).
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бєлєвцова О.О. в судовому засіданні підтримала позовну заяву, просила її задовольнити.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява ОСОБА_2 , в якій він зазначає, що визнає позовну заяву про визнання батьківства в повній мірі. Підтверджує, що він з ОСОБА_1 проживають однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 16.10.2021, і що саме він є рідним батьком його сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зв`язку з цим бажає, аби позовна заява ОСОБА_1 була задоволена в повній мірі, а справу розглянути без його участі (а.с. 52).
В судове засідання представник Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 10.09.2025 на електрону адресу суду в системі «Електронний суд» надійшли пояснення начальника відділу Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сіренко Н. від 05.09.2025 №2871/3956-10-25-32.24/32.24, в яких вона зазначає, зокрема, що проведеною перевіркою архівних даних відділу виявлено актовий запис про народження № 545, складений 18.04.2024 Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про батька в якому зазначені відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України. Відомості про батька « ОСОБА_8 » у вищевказаному актовому записі зазначені відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України (зі змінами). Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо встановлення факту батьківства заперечень не має. Просить розглядати справу на розсуд суду з урахуванням письмових пояснень відділу за відсутності представника Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у зв`язку з великою завантаженістю, спричиненою військовою агресією Російської Федерації проти України, згідно до ст. 60-2 Кодексу Законів про працю України, Закону України «Про державну службу» (а.с. 86-87).
Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та об`єктивно оцінивши письмові докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, прийшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим ЦПК України випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно копії повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 04.01.2022, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 21.02.2009 Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис №02. Батьки: батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_9 (а.с. 13).
Згідно копії паспорту громадянина України, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_9 видано паспорт громадянина України (а.с. 15).
Відповідно до копії паспорту громадянина України, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_10 видано паспорт громадянина України (а.с. 17-18).
Згідно копії довідки про реєстрацію місця проживання особи від 12.06.2019, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 19.08.2009 (а.с. 20).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 18.04.2024, ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_11 . Батьки: батько ОСОБА_13 , мати ОСОБА_1 (а.с. 21).
Згідно висновку про біологічне батьківство №MGU1961, складеного лабораторією ТОВ «ГЕНКОД ДІАГНОСТИК» 09.05.2025, грунтуючись на результатах, отриманих при аналізі 23 генетичних систем (локусів), біологічне батьківство донора зразка маркованого « ОСОБА_2 » щодо донора зразка маркованого « ОСОБА_3 » не може бути виключено, оскільки у них виявлено збіг алелів по всім НОМЕР_4 інформативним локусам. Величина Комбінованого Індексу Батьківства (СРІ) 2 947 252 799 є продуктом величин індексу Батьківства (РІ) по кожному проаналізованому локусу і свідчить про те, що отримані генетичні дані в 2 947 252 799 разів більш ймовірні, якщо донор зразка маркованого « ОСОБА_2 », а не випадково взятий чоловік тієї ж самої етнічної групи, є біологічним батьком донора зразка маркованого « ОСОБА_3 ». Вважаючи апріорну ймовірність батьківства рівною 50%, ймовірність батьківства в цьому випадку становить 99,99999997% (а.с. 95).
В судовому засіданні за клопотанням представника позивача допитано в якості свідка ОСОБА_6 , який пояснив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 2019 року почали спілкуватися, гуляти, на теперішній час є співмешканцями, у них є релігійний брак, у зв`язку з відсутністю у ОСОБА_2 документів, не можливо було зареєструвати законний шлюб на території України. Вони проживають разом з восени 2021 року, було весілля, з того часу вони мешкають разом і більше не роз`їжджалися. У них є дитина ОСОБА_3 , їх спільна дитина. Він повністю забезпечує дитину, гуляє з нею.
В судовому засіданні за клопотанням представника позивача допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який пояснив, що ОСОБА_1 є родичкою його дружини. ОСОБА_2 є його другом з дитинства. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наразі мешкають разом фактично як чоловік та дружина, приблизно з 2019 році, шлюб на теперішній час не зареєстрований, у них є спільна дитина, яка народилася в 2024 році, разом її виховують. Це їх перший шлюб, ОСОБА_2 визнає дитину своїм сином, забезпечує його. Шлюб не зареєстровано оскільки з документами не все добре.
У статті 125 СК України передбачено, що, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини.
Частиною першою статті 135 СК України визначено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Відповідно до статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.
Згідно з абзацом 9 пункту 20 глави 1 розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5 при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до Положення про внесення змін, доповнень, поновлення та анулювання актових записів цивільного стану.
Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін в актовий запис цивільного стану, їх поновлення та анулювання затверджених наказом Міністерства юстиції України № 96/5від 12.01.2011 року підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану зокрема є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
Згідно з пунктом 2.16.4. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що: «щодо предмету доказування у даній категорії справи, то Сімейний кодекс України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 Сімейного кодексу України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи».
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.04.2021 в справі № 645/1098/18 (провадження № 61-759св21) зазначено, що «при вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька. Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009).
Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що згідно ДНК-тесту, який є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, ОСОБА_2 є біологічним батьком ОСОБА_3 .
Враховуючи зазначений ДНК-тест, який не спростований стороною відповідача в належний процесуальний спосіб, враховуючи визнання відповідачем позовної заяви, а також досліджені в сукупності докази, представлені сторонами в обґрунтування позовних вимог, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, оскільки під час судового розгляду знайшов своє підтвердження факт того, що відповідач є біологічним батьком дитини, судом також прийнято до уваги, що батька дитини у актовому записі було зазначено відповідно до частини 1 статті 135 Сімейного кодексу України.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 81, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , подану її представником адвокатом Бєлєвцовою Ольгою Олегівною до ОСОБА_2 , третя особа: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зобов`язати Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складеного 18.04.2024 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за № 545 зміни, вказавши батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Ахтали Кюрдамірського району Азербайджан, РНОКПП НОМЕР_1 .
Зобов`язати Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складеного 18.04.2024 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за № 545 зміни, вказавши анкетні дані дитини як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Представник позивача: адвокат Бєлєвцова Ольга Олегівна (РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_4 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Третя особа: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (, адреса: 61058, м. Харків, вул. Сумська, буд. 61).

Суддя С.О. Муратова