Справа № 438/889/21
Провадження 2/438/11/2025
У Х В А Л А

30 вересня 2025 року Бориславський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді Слиша А.Т.,

за участі секретаря судових засідань Кекош Н.С.,

за участі сторін позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бориславі клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 на стадії розгляду справи по суті заявлено клопотання про призначення експертизи, зокрема 07 липня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» подано клопотання про призначення у даній справі оціночно-земельної, будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи.

02 вересня 2025року до суду через підсистему «Електронний суд» представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подано клопотання про зміну прохальної частини клопотання про призначення додаткової експертизи, зокрема додаткової оціночно-земельної експертизи просить поставити на вирішення наступне питання: Яка дійсна ринкову вартість земельної ділянки розташування: АДРЕСА_1 , площею 0,091 га цільове призначення: для обслуговування будинку, кадастровий номер :054:0051, станом на час дослідження (розгляду справи) ?

На вирішення будівельно-технічної експертизи та оціночно-будівельної експертизи просить поставити наступні питання:

1) Чи був житловий будинок розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :21:054:0051, збудований (реконструйований та добудований) до червня 2018року, чи після. При проведені дослідження використати наявні матеріали справи, відомості Кадастрової карти України щодо місце розташування земельної ділянки кадастровий номер:21:054:0051, веб-сервісу Google Maps, та веб-сервісу Google Maps додаток Google Earth Pro, а також інші загально доступні джерела інформації, необхідні для вирішення поставленого питання?

2) Чи змінилась ринкова вартість нежитлового приміщення «Піцерії» площею 42,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 після переобладнання цього приміщення з квартири АДРЕСА_2 загальною площею 31,7кв.м. у нежитлове приміщення «Піцерії» площею 42,6 кв.м. (поверховий план від 21.03.2022-0р. Дрогобицького МБТІ) станом на час дослідження (розгляду справи)? Якщо певні зміни (зміна функт. призначення, добудова, тощо) вплинули на ринкову вартість, то яким чином?

3) Чи змінилась ринкова вартість нежитлового приміщення «Піцерії» площею 66,4 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 після прибудови до нежитлового приміщення «Піцерії» площею 42,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 залу кафе (позначеного літ.1 на поверховому плані від 15.02.2011р. Дрогобицьким МБТІ) площею 23,8 кв.м., станом на час дослідження (розгляду справи)? Якщо певні зміни (зміна функт. призначення, добудова, тощо) вплинули на ринкову вартість, то яким чином?

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 заявлене клопотання про призначення експертизи підтримали повністю, зіславшись на обставини викладені у письмовому клопотанні. Представник позивача ОСОБА_2 доповнила, що частині призначення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи слід призначити нову експертизу, оскільки у розпорядженні експерта на час складання висновку від 08 травня 2024 року не було заяви про зміну предмету позову в редакції від 05 липня 2024 року із додатково долученим доказами.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_4 просять суд відмовити в задоволені клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення у даній справі експертизи в частині призначення нової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи та поставлення на вирішення експертизи питання під номером 1,2,3. Щодо питання, яке ставить на вирішення додаткової оціночно-земельної експертизи представник позивача ОСОБА_2 , сторона відповідача покладається на думку суду, однак заперечує що спірна земельна ділянка є спільно нажитим майном подружжя з підстав, які викладено у відзиві на позов.

Крім цього відповідач заперечує щодо доручення проведення експертизи судовому експерту Гринько Ользі Ігорівні, оскільки до клопотання про призначення експертизи представником позивача долучено копію особистого посвідчення експерта Гінько О.І., що свідчить про те, що сторона позивача спілкувалася з даним експертом, або представник позивача є особисто знайома з даним експертом та перебуває у дружніх стосунках, у зв`язку з чим у відповідача є обґрунтовані сумніви щодо неупередженості та необ`єктивності експерта ОСОБА_5 .

Розглянувши заявлене клопотання представника позивача Кінаш О.А., заслухавши пояснення учасників процесу, суд приходить до переконання, що у задоволенні клопотання про призначення додаткової оціночно-земельної експертизи в даній цивільній справі слід задоволити, а у призначенні призначення нової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи слід відмовити, виходячи із наступного.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами 1 та 2 статті 102 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством та предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Відповідно до ч.1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Відповідно ч.ч.1, 2,3 та 6 ст. 103 ЦПК України 1. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. 2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. 3. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). 6. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до п.1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Мністерства Юстиції України від 8.10.1998 №53/5(у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5)

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Відповідно до положень ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту.

Як вбачається із матеріалів справи відповідно ухвали суду від 13 жовтня 2022 року була призначена судова будівельно-технічна експертиза за клопотанням сторони позивача.

На виконання даної ухвали суду експертом Дідовським Ю.Б. суду надано висновок експерта №15/16/17 від 08 травня 2024 року за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи у цивільній справі №438/889/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя(а.с.123-177, т.2)

Даний висновок експерта є первинною експертизою, у якій експертом вперше досліджувались об`єкти, які є предметом спору у даній справі.

Враховуючи, що у вищезазначеному висновку експертом Дідовським Ю.Б. відповідь на питання, поставлене судом визначити дійсну ринкову вартість земельної ділянки для обслуговування будинку за кадастровим номером: :054:0051, площею 0,091 га, яка розташована у АДРЕСА_1 на час її придбання (липень 2014 року) та на час проведення експертизи, - не надано, так як вирішуване питання виходить за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю.

Верховний Суд у своїй постанові від 25 серпня 2021 року у справі №920/639/17 наголосив, що системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання. Також Верховний Суд підкреслив, що висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить неповний, неконкретний характер.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заявлене клопотання необхідно задовольнити та призначити по справі додаткову судову оціночно-земельну експертизу просить поставити на вирішення наступне питання: Яка дійсна ринкову вартість земельної ділянки розташування: АДРЕСА_1 , площею 0,091 га цільове призначення: для обслуговування будинку, кадастровий номер :054:0051, станом на час дослідження (розгляду справи) ?

Далі, положення ч. 3 ст. 103 ЦПК України проголошує, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обираються сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Відповідно, враховуючи відсутність взаємної згоди сторін в частині призначення експерта або експертної установи, зокрема експерта експерту Гринько Ользі Ігорівні, суд вважає за необхідне визначити експерту установу Львівський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54).

Оскільки для проведення судової експертизи потрібний тривалий період, експертиза буде проводитись поза межами суду, тому суд вважає, що провадження у справі на час проведення експертизи необхідно зупинити, на підставі п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України.

Щодо клопотання представника позивача Кінаш О.А. про призначення нової будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизи.

На вирішення експертизи представник позивача просить поставити в тому числі питання, яке вже ставилось на вирішення первинної судової будівельно-технічної експертизи, відповідь на яке наявне у висновку експерта №15/16/17 за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи у цивільній справі №438/889/21.

Зокрема, згідно висновку експерта №15/16/17 за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно будівельної експертизи у цивільній справі № 438/889/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, складеного судовим експертом Дідівським Ю.Б., на питання під номером 5, експертом надано відповідь, що встановити процент (ступінь) готовності до експлуатації станом на 2016 рік об`єктів нерухомості, що знаходяться на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , зокрема, житлового будинку літ.«Б-1», не надається можливим, так як технічний паспорт, оціночний акт станом на 2016рік де вказані дані по об`єктам, характеристики по конструктивним елементам, технічний стан, фізичний знос в матеріалах цивільної справи «438/889/21 та в матеріалах інвентаризаційної справи №1307 відсутні, а проектна документація, видаткові накладні, рахунки фактури на будівельні матеріали, конструкції, вироби, експерту не були надані. На питання під номером 8 експертом надано відповідь, що визначити рік початку реконструкції (будівництва) по житловому будинку літ. «Б-1», господарських будівель та споруд (фундамент гаража літ. «Д», сарая літ. «В», сарая літ. «Г», огорожі літ.1-2-3)не надається можливим, так як клопотання експерта в частині надання додаткових матеріалів не задоволено, а в матеріалах цивільної справи №438/889/21 та в матеріалах інвентаризаційної справи №1307 проектна документація, копії рахунків фактур, видаткових накладних на придбання будівельних матеріалів, виробів, обладнання, конструкцій, дозвільні документи на початок проведення реконструкції (будівництва) по житловому будинку по АДРЕСА_1 та господарських будівель та споруд відсутні. Визначити рік завершення будівництва (реконструкції) та оздоблювальних робіт по житловому будинку літ. «Б.-1», господарських будівель та споруд не надається можливим так як дозвільні документи про готовність об`єкта до експлуатації відсутні та клопотання експерта в частині надання додаткових матеріалів не задоволено.

Аналогічно, на вирішення експертизи ставилось питання про визначення року початку реконструкції (будівництва) та року завершення будівництва (реконструкції) та оздоблювальних робіт по житловому будинку літ. «Б-1», господарських будівель та споруд (гаража літ. «Д», сарая літ. «В», сарая літ «Г», огорожі літ. 102-3), розташованих у АДРЕСА_1 , яке за своєю суттю є аналогічним питанню, яке у клопотанні про призначення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи під номером 1 ставить представник позивача, а саме питання, про те, чи був житловий будинок розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :21:054:0051, збудований (реконструйований та добудований) до червня 2018року, чи після?

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Таким чином, приймаючи до уваги, що у відповідності до положень ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, та у відповідності до ч. 3ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, суд доходить до висновку, що відповідачем не доведено належними, допустимими та достатніми доказами в чому полягає необґрунтованість чи неповнота висновку експерта висновку експерта №15/16/17 за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно будівельної експертизи у цивільній справі № 438/889/21.

До того ж, суд враховує, що висновок експертизи не є обов`язковим і є лише одним із доказів у справі, які підлягають оцінці судом та не мають наперед вирішального значення.

Враховуючи вищенаведене та розумність строків розгляду даної справи, вже зібрані у справі на даний час докази, які суд вважає достатніми для розгляду справи по суті та ухвалення рішення, приймаючи до уваги чинне законодавство, що регламентує порядок призначення первинної експертизи, суд клопотання представника позивача Кінаш О.А. про призначення нової будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизи залишає без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 103, 104, 106, 109, 125, ч. 1 п. 5 ст. 252, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

клопотання представника позивача ОСОБА_1 Кінаш Олени Анатоліївни про призначення експертиз задовольнити частково.

Призначити у справі додаткову судову оціночно-земельну експертизу.

На вирішення експертизи поставити таке питання:

Яка дійсна ринкову вартість земельної ділянки розташування: АДРЕСА_1 , площею 0,091 га цільове призначення : для обслуговування будинку, кадастровий номер :054:0051, станом на час дослідження (розгляду справи) ?

Проведення експертизи доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54).

У розпорядження експертів направити матеріали даної цивільної справи.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Надати у розпорядження експерту матеріали справи.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Судову експертизу провести за рахунок позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України, відповідно до яких у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів, або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

У задоволенні клопотання представника позивача Кінаш О.А. про призначення нової будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизи відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: суддя Андрій СЛИШ