ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/274/25
Провадження по справі 2/281/197/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

у складі: головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю: секретаря судових засідань Михальченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в селищі Лугини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

23.05.2025 року в провадження Лугинського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В подальшому позивач уточнив позовні вимоги, які мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно до складу якого входить житловий будинок, земельні ділянки та інше спадкове майно. У визначений законодавством строк ОСОБА_1 не звернувся та не подав заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця до нотаріальної контори. Іншим спадкоємцем, який має право на спадщину за законом - син померлого ОСОБА_2 заяву про прийняття спалщини після смерті батька не подавав.

22.05.2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. щодо оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 та дізнався, що пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подачі відповідної заяви, в зв`язку з чим змушений звертатись до суду. Поважність пропуску строку позивач обумовлює тим, що після смерті спадкодавця для належного оформлення спадкоємцем спадщини він не мав матеріальної спроможності, а тому будучи необізнаним в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, позивач вважав, що прийняв спадок, бо є єдиним спадкоємцем і нічого оформлювати не потрібно. Крім того, в той час коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини він вчасно не зміг цього зробити оскільки хворів та на той час потребував лікування, що в кінцевому результаті призвело до того, що ним було пропущено строк на прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним, позивач змушений звернутися з даною позовною заявою до суду.

Ухвалою суду від 29.05.2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до підготовчого судового засідання.

16.07.2025 року від представника позивача ОСОБА_4 надійшла уточнююча позовна заява, в якій замінено відповідача на Лугинську селищну раду.

Ухвалою від 16.07.2025 року залучено в якості належного відповідача Лугинську селищну раду та продовжено строк підготовчого провадження по цивільній справі.

29.07.2025 року винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

Сторони в судове засідання не з`явились.

Представник позивача подала до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати без її участі, свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач Лугинська селищна рада Коростенського району Житомирської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, однак надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без участі її представника, проти позову не заперечує та просить прийняти рішення на розсуд суду.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, та давши їм належну оцінку, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 04.02.2008 року.

ОСОБА_3 був зареєстрований та постійно проживав на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ним за вказаною адресою ніхто не проживав та не був зареєстрований, що підтверджується довідкою № 197 від 13.05.2025 року.

ОСОБА_1 являється сином ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 20.20.02.1966 року.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Встановлено, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 не подав заяву про прийняття спадщини, що стверджується листом приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. № 347/02-14 від 22.05.2025 року, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 81263962 від 22.05.2025 року.

Позивач в період з 26.02.2008 року по 06.03.2008 року, з 30.07.2008 року по 08.08.2008 року, з 15.10.2008 року по 24.10.2008 року, з 18.12.2008 року по 26.12.2008 року, з 09.02.2009 року по 18.02.2009 року, з 03.06.2009 року по 12.06.2009 року, з 20.11.2009 року по 27.11.2009 року, що підтверджується довідкою № 106 від 13.06.2025 року.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи викладене, зважаючи, що спадщина після смерті ОСОБА_3 на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, позивач не зміг з поважних причин у межах відведеного строку, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, а також враховуючи безумовне визнання позову відповідачем, яке не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись статтями 4, 12, 13, 76, 211, 223, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, статтями 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Літки, Коростенського району, Житомирської області.

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Галина Свинченко