Провадження № 2/756/1648/25
Оболонський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Пукало А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про захист права на спілкування з дитиною,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із зазначеною позовною заявою.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12.11.2024 року справу було передано по підсудності до Оболонського районного суду м. Києва.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 січня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, та позивачу роз`яснено право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, а саме визначитись із суб`єктним складом, та надати суду виправлену редакцію позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, сплатити судовий збір у розмірі 1 211,20 грн та надати суду документ, що підтверджує сплату.

Належним чином завірена копія ухвали суду була направлена позивачу на адресу, вказану в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , однак доказів підтвердження вручення або неможливості вручення до суду не надходило.

У зв`язку з викладеним судом повторно позивачу було повторно направлено ухвалу, втім конверт повернувся 06.09.2025 з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Згідно з ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 4 ст. 130 ЦПК України визначено, що у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 127 ЦПК України, часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, до повноваження суду не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На підставі вищезазначених положень, суд дійшов висновку, що позивач належним чином повідомлений про недоліки заяви та необхідність їх усунення у встановлений судом строк.

Таким чином, враховуючи дату відмітки у поштовому відправленні (06.09.2025), останнім днем строку на усунення недоліків є 11.09.2025 року.

Станом на 23.09.2025 року позивач виявлені судом недоліки не усунув, рухом справи не цікавився.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, ОСОБА_1 не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про захист права на спілкування з дитиною - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Андрій ПУКАЛО