Справа № 307/3041/25
Провадження № 2/307/1098/25
УХВАЛА
25 вересня 2025 року м. Тячів
Тячівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Стецюк М.Д., секретар судового засідання Цех Г.М., за участю представника позивачки Кохман М.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тячів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області про визнання спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом,
Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Кохман Марія Василівна, звернулася до суду з позовною заявою до відповідача Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області про визнання спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом.
Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 22 серпня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 25 вересня 2025 року.
25 вересня 2025 року на адресу Тячівського районного суду Закарпатської області від позивачки ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник - адвокат Кохман М.В. надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій просить встановити факт проживання ОСОБА_1 із ОСОБА_2 більше п`яти років у житловому будинку в АДРЕСА_1 .
Представник позивачки у підготовчому засіданні просили прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Вислухавши доводи представника позивачки, вивчивши заяву про збільшення позовних вимог, суд приходить до наступного висновку.
На підставі пункту 2 частини другої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
В свою чергу, розмір позовних вимог визначається у відповідності до статті 176 Цивільного процесуального кодексу України. Зміна розміру позовних вимог може бути викликана уточненням розрахунку ціни позову, частковим виконання спірного зобов`язання відповідачем тощо.
Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог пов`язується зміною вартісних чи кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.
Фактичний аналіз змісту заяви про збільшення позовних вимог свідчить про те, що така по своїй суті є заявою про зміну предмету позову, а не заявою про збільшення позовних вимог.
За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).
Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський Суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їх справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Дія 97 проти України від 21.10.2010 року).
По відношенню до переданої на розгляду суду заяви слід зазначити, що позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).
Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року у справі №405/3360/17, провадження №61-9545сво21.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи:
1) заміна одних позовних вимог іншими;
2) доповнення позовних вимог новими;
3) вилучення деяких із позовних вимог;
4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
При цьому, Верховний Суд у своїй практиці неодноразово зазначав про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.
Зі змісту поданої заяви про збільшення позовних вимог вбачається, що позивач доповнює позов новою позовною вимогою, і крім первісної позовної вимоги про визнання її спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 просить суд, також встановити факт її проживання із ОСОБА_2 більше п`яти років.
Отже, позивач поданням заяви про збільшення позовних вимог фактично просить змінити предмет позову, а тому подану заяву слід викласти в новій редакції у відповідності до суті її змісту.
В свою чергу, позовна заява (заява про зміну предмету позову) має відповідати вимогам, встановлених ст.ст. 175, 176 Цивільного процесуального кодексу України, та за неї повинно бути сплачено судовий збір.
За правилами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюються у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявау про збільшення позовних вимог підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку на усунення зазначених в ухвалі недоліків
Керуючись ст. 187 ЦПК України, суд,
Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом п`яти днів з дня її отримання.
Роз`яснити позивачці, що в разі не виконання вимог зазначених в ухвалі суду, заява буде вважатися неподаною і повернута їй.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26 вересня 2025 року.

Суддя М.Д.Стецюк