КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 357/3410/25 Головуючий у суді І інстанції: Бондаренко О.В.
УХВАЛА

про продовження строку на усунення недоліків

30 вересня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Мочинського Анатолія Романовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2025 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2025 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за договором у розмірі 342 249,01 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4106,99 грн. У задоволенні вимог щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, 20 серпня 2025 року адвокат Мочинський А.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 вересня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та роз`яснено представнику відповідачки право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки, а саме подати до Київського апеляційного суду належним чином оформленої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних підстав для його поновлення та докази сплати судового збору.

29 вересня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшов лист адвоката Мочинського А.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 05 вересня 2025 року, однак, як вбачається зі змісту надісланого листа, недоліки апеляційної скарги у повному обсязі усунуто не було, з огляду на наступне.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2025 року представник відповідачки посилається введення правового режиму воєнного стану на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, внаслідок чого виникли перешкоди, які унеможливили своєчасне подання документів до суду, а саме: комендантська година, відключення електроенергії, перебої у роботі поштових служб, повітряні тривоги, труднощі транспортного сполучення та соціально-психологічні фактори.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст рішення суду складено 10 липня 2025 року, тому строк на його апеляційне оскарження закінчився 11 серпня 2025 року, з урахуванням вихідних днів.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Відповідно до копії супровідного листа, що міститься в матеріалах справи, копія рішення суду 10 липня 2025 року направлена на поштову адресу відповідачки ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 (а.с. 143), однак відомості про її отримання матеріали справи не містять та про такі не було зазначено представником відповідача у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Крім того, посилання адвоката Мочинського А.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на запровадження на території України воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження в кожній конкретній справі залежить від вказаних у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

Введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків у судових справах.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

У постанові від 28 листопада 2022 року у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказував, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Введений в Україні воєнний стан суттєво ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади (місцевого самоврядування). Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Відповідного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 14 вересня 2023 року (справа № №520/23674/21).

При зверненні до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції адвокат Мочинський А.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , не зазначив відомостей щодо дати отримання чи ознайомлення з оскаржуваним рішенням, а також не надав підтвердження цих обставин належними та допустимими доказами. Це, своєю чергою, унеможливлює встановлення підстав пропуску процесуального строку та оцінку їх як таких, що можуть слугувати підставою для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Виходячи з вищевикладеного, наведені представником відповідача причини пропуску строку на подання апеляційної скарги не є поважними, інші причини у клопотанні не наведені.

Таким чином, адвокату Мочинському А.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , необхідно подати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2025 року та надати належні та допустимі докази на її підтвердження, а також докази, що підтверджують дату отримання оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності), оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 05 вересня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху, адвокатом відповідачки - Мочинським А.Р. до заяви про усунення недоліків апеляційної скарги було долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 605,60 грн, відтак недоліки в частині сплати судового збору у розмірі 6160, 49 грн було усунуто не в повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при подачі апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

За подання позову позивач сплатив судовий збір у розмірі 4106, 99 грн (5133,74 (1,5 відсотка від ціни позову) * 0,8) (а.с. 9).

При подачі апеляційної скарги відповідачці необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 6160 грн (шість тисяч сто шістдесят) 49 коп. (4106,99*150%).

Так, представником відповідачки на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 05 вересня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 605,60 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 5554 грн (п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят чотири) 89 коп. (6160,49-605,60).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Враховуючи викладене, зазначений в ухвалі Київського апеляційного суду від 05 вересня 2025 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це скаржника.

Для усунення недоліків необхідно протягом п`яти днів з дня вручення ухвали надати до Київського апеляційного суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд.

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги адвоката Мочинського Анатолія Романовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 червня 2025 року, встановивши строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у наданий строк, у відкритті апеляційного провадження може бути відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л. П. Сушко