У Х В А Л А

30 вересня 2025 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху, оскільки вона була подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у своїй постанові від 08.06.2022 у справі № 940/1438/20 зазначає, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Наведене свідчить, що територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця спадкоємців.

Позивачі в позові вказали відповідачем Другу вінницьку державну нотаріальну контору, при цьому не зазначили про наявність інших осіб, які могли прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 вказує на те, що важливим під час вирішення питання про надання особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також є факт прийняття спадщини іншими спадкоємцями за законом, оскільки в такому разі може відбутися втручання у право власності інших осіб, порушення принципу правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права.

Таким чином, позивачам слід зазначити в якості відповідачів інших осіб або відповідний орган місцевого самоврядування, які могли прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Крім цього, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вказаної вимоги в позовній заяві не зазначено місце проживання позивача ОСОБА_1 .

Позивачам надано 5 днів для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалу надіслано на електронну адресу позивачів , вказану в позовній заяві.

Позивачі отримали ухвалу 08.09.2025, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Станом на 30.09.2025 позивачі недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі про залишення розову без руху не усунули.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, враховуючи, що позивачі не усунули недоліки заяви у строк, встановлений судом, дану позовну заяву з доданими до неї додатками слід повернути позивачам.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачам, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 353, 354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини повернути позивачу разом з доданими до неї додатками.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Суддя