Провадження № 2/641/3402/2025 Справа № 641/6847/25
У х в а л а

"29" вересня 2025 р. м. Харків

Суддя Слобідського районного суду м. Харкова Ященко С.О., розглянувши питання можливості відкриття провадження у цивільній справі № 641/6847/25

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Слобідського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_4 , який зареєстровано 05.09.2013 року в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1381.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харків від 16.09.2025 року, відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 16.09.2025 року, відповіді Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України від 26.09.2025 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованим на території міста Харкова не значиться.

За змістом ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позовна заява та додатки до неї не містять доказів реєстрації малолітніх або неповнолітніх дітей разом з ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Також в матеріалах справи відсутні відомості про наявність домовленості подружжя щодо розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Частиною 9 ст.28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

У позовній заяві останнє відоме місце проживання відповідача ОСОБА_5 зазначено за адресою: АДРЕСА_1 , проте згідно з відповідями з органів реєстрації вказана адреса не є останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання.

Отже, з позовної заяви та доданих до неї документів не вбачається підсудність даної справи Слобідському районному суду м. Харкова.

Крім того, з наданих матеріалів вбачається, що відповідач ОСОБА_2 є громадянином Республіки Туркменістан. Адреси проживання відповідача в Республіці Туркменістан в позовній заяві не зазначено, хоча відповідно до копії паспорту місце проживання ОСОБА_5 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Частиною 2 ст. 496 ЦПК України визначено, що іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 8 ст. 130 ЦПК України, особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

Згідно до ст. 498 ЦПК України, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Разом з тим ч. 3 ст. 499 ЦПК України передбачено, що судове доручення про надання правової допомоги оформлюється українською мовою. До судового доручення додається засвідчений переклад офіційною мовою відповідної держави, якщо інше не встановлено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Позивачем не надано суду завірений в установленому законом порядку (нотаріусом, перекладачем) переклад на туркменську мову позовної заяви та доданих до неї документів, що унеможливлює вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів в порядку, визначеному ст. 128 ЦПК України, з урахуванням положень ст.ст. 498, 499 ЦПК України.

Відповідно до вищевикладеного та вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява має бути залишена без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Слобідського районного суду м. Харкова завіреного в установленому законом порядку перекладу на туркменську мову позовної заяви та доданих до неї документів, відомостей на підтвердження підсудності справи саме Слобідському районному суду м. Харкова.

Керуючись ст.ст.175-177,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Недоліки поданої позовної заяви мають бути усунуті протягом 5 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Ященко