Справа № 404/5461/24
Номер провадження 2-п/404/22/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2025 року Фортечний районний суд міста Кропивницького

в склад і: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Котової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», до ОСОБА_1 , про стягнення кредитної заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

До Фортечного районного суду міста Кропивницького надійшла заява про перегляд вищевказаного заочного рішення суду. В обгрунтування заяви зазначено, що винесення заочного рішення суду відбувалось без участі відповідача, остання в свою ж чергу ні повісток, ні копії позову, ні самого заочного рішення суду не отримувала. Крім того, відповідачем зазначено, що заочне рішення суду прийнято без врахування всіх обставин справи. А відтак, просить суд скасувати заочне рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року. Вказує, що відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи, тому не могла надати свої заперечення та вступити в процес для захисту свого права. Інформація про те, що нібито відповідач подавала відзив не являється дійсною, жодного відношення до військової служби як прописано у рішенні відповідач не має. Враховуючи, що її не було повідомлено належним чином про розгляд даної справи, була позбавлена можливості подавати докази та заперечувати, вважає, це є підставою для скасування заочного рішення. Крім того, у матеріалах справи відсутні та суду не надано будь-які належні, допустимі і достатні докази перерахування кредитних коштів за кредитним договором, відсутні первинні документи, які підтверджують видачу кредитних коштів ОСОБА_1 . Разом з тим, додані розрахунки заборгованості є документом, що складений самим позивачем, а відтак, інформація зазначена в ньому, за умови відсутності первинних документів, на підставі яких він був складений, не може бути доказом наявності заборгованості, на стягненні якої наполягає відповідач. Виписки по рахункам або касовий документ можуть бути належними доказами щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором, в разі якщо останні відповідають вимогам первинних документів. А відтак, просить суд поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення суду, скасувати заочне рішення суду, та призначити справу до розгляду (а.с.89-101).

Заочним рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», до ОСОБА_1 стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», суму заборгованості за Кредитним договором № 2454581 в розмірі 50820,00 грн (а.с.54-59).

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 04 березня 2025 року відмовлено в прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 листопада 2024 року та повернуто апеляційну скаргу особі, яка її подала (а.с.86)

Через канцелярію суду ОСОБА_1 подано заяву (вх. № 17267 від 30.04.2025 року) про перегляд вищевказаного заочного рішення суду. В обгрунтування заяви зазначено, що винесення заочного рішення суду відбувалось без участі відповідача, остання в свою ж чергу ні повісток, ні копії позову, ні самого заочного рішення суду не отримувала. Крім того, відповідачем зазначено, що заочне рішення суду прийнято без врахування всіх обставин справи. А відтак, просить суд скасувати заочне рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 404/5461/24, номер провадження 2-п/404/22/25, визначено суддю Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_2 .

Рішенням Вищої ради правосуддя від 06 травня 2025 року, суддю ОСОБА_2 , звільнено з посади судді Фортечного районного суду міста Кропивницького у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Враховуючи, що суддя Павелко І.Л. у вказаному випадку не може продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передані для повторного автоматизованого розподілу та згідно з пунктом 2.3.43 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 404/8321/24, номер провадження 2/404/848/24 (розпорядження № 747 від 07.05.2025 року керівника апарату Фортечного районного суду міста Кропивницького «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи»).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 404/5461/24, номер провадження 2-п/404/22/25, визначено суддю Фортечного районного суду міста Кропивницького Кулінка Л.Д.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 31 липня 2025 року поновлено відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року. Прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості. Призначено судове засідання. (а.с.116).

В свою чергу, представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» подано до суду заперечення про перегляд заочного рішення суду (вх. № 38088 від 24.09.2025 року, просив заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення. На обгрунтування заперечень вказав, що позивачем доведено факт укладання вищевказаних договорів відповідачем в електронній формі, тому позовні вимоги позивача є законними та обґрунтованими, а відповідач намагається уникнути виконання взятих на себе зобов`язань (а.с. 122-160).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» в судове засідання не з`явилось, в запереченнях на перегляд заочного рішення суду зазначив про розгляд справи без їх участі, заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення (а.с.122-132).

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.117), причини неявки суду не відомі.

Розглянувши заяву про скасування заочного рішення суду, проаналізувавши норми цивільного процесуального права, які регулюють порядок скасування заочного рішення суду, суд встановив таке.

Заочним рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», до ОСОБА_1 стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», суму заборгованості за Кредитним договором № 2454581 в розмірі 50820,00 грн, з яких: 15000,00 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 35820,00 грн - сума заборгованості за процентами; за Кредитним договором № 10067-10/2021 в розмірі 42240,00 грн, з яких: 12000,00 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 30240,00 грн - сума заборгованості за відсотками. Стягнуто з ОСОБА_1 користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», 3028,00 грн судового збору (а.с.54-59).

Не погодившись з ухваленим заочним рішенням відповідач звернувся із заявою про перегляд заочного рішення в якій зокрема зазначив, що не отримував судової повістки та не мав можливості подати заперечення щодо позовних вимог.

Відповідно статті 284 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно частини першої статті 287 Цивільного процесуального кодексу України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою : залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зі змісту статті 288 Цивільного процесуального кодексу України випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Крім того, істотною відмінністю заочного провадження від звичайного є встановлення особливого порядку перегляду заочного рішення судом першої інстанції за ініціативою лише відповідача, або його представника.

Відповідно до статті 288 Цивільного процесуального кодексу України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. Тому касаційний суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у цивільно-процесуальному законі.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідачу направлялись повістки про виклик до суду на адресу, зазначену в позовній заяві, та є адресою його місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи (а.с. 52).

Однак відповідач в судове засідання не з`являвся, про причини неявки суд не повідомляв, заяв, клопотань та відзиву на позов до суду не подавав.

Суд погоджується з відповідачем, що в матеріалах справи наявна судова повістка, яка нею не отримана, та повернулась до суду із зазначенням «за закінченням терміну зберігання».

Однак суд зазначає, що відповідно до пункту 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів від 05.03.2009 року №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "EMS" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою Судова повістка рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення. Рекомендовані поштові відправлення з позначкою Судова повістка, адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис.

Згідно частини першої статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, твердження відповідача про неповідомлення її про дату, час та місце розгляду справи не знайшли свого підтвердження, оскільки судом вчинено всі процесуальні дії у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства, щодо повідомлення відповідача про дату, час та розгляд справи.

Умисне ухилення стороною у справі (на яку судом покладено зобов`язання (стягнення заборгованості), яке виявляється у явному навмисному ігноруванні кореспонденції суду в жодному випадку не може вважатися як неналежне повідомлення відповідача про розгляд справи та ухвалене рішення у справі про стягнення заборгованості.

В даному випадку, тягар доведення не надісланої та не отриманої кореспонденції лежить на заявнику, який подав заяву про перегляд заочного рішення, що останнім не було зроблено, та не було надано жодних належних доказів об`єктивності причин не явки в судові засідання.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17, постановах Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б, від 21 січня 2021 року у справі № 910/16249/19, від 19 травня 2021 року у справі № 910/16033/20, від 20 липня 2021 року у справі № 916/1178/20).

Таким чином, відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак без поважних причин в судові засідання не з`являвся, жодних клопотань чи відзиву на позов до суду не подавав.

Крім того, згідно статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до положень частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як роз`яснено в пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів.

Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

В свою чергу, відповідачем не подано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин викладених у заяві про перегляд заочного рішення суду, як і не надано жодних доказів на спростування обставин справи викладених у вищевказаному рішенні суду.

За таких обставин, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з рішенням суду по суті.

Оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже суд залишає заяву відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статями 128, 260-261, 287, 288, 353 Цивільного процесуального кодексу України суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 листопада 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», до ОСОБА_1 , про стягнення кредитної заборгованості, залишити без задоволення.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 25.09.2025 року.

Суддя Фортечного районного

суду міста Кропивницького Людмила КУЛІНКА

Суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького Л. Д. Кулінка