Провадження № 2/201/5205/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Наумова О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах,

ВСТАНОВИВ:

19.09.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду через підсистему «Електронний суд» із позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах, в якому просила зменшити розмір аліментів з неї на трьох дітей до загального розміру на всіх дітей 1/2 частини заробітної плати (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, щомісяця, звільнити її від сплати аліментів на трьох дітей, звільнити її від сплати заборгованості за аліментами, яка матиме місце станом на день ухвалення рішення в цій справі.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла до суду 22.05.2025.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 5 ч. 3 ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення доказів, які підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ч. ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового зборуу встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачкою заявлені три вимоги про зменшення розміру аліментів з ціною позову визначена у 374 400грн, про звільнення від сплати аліментів й звільнення від сплати заборгованості по аліментам.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а немайнового характеру - судовий збір, який складає0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

За положеннями ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік.

Відтак за позовні вимоги про зменшення розміру аліментів належить сплатити 2 995,20 грн, як розраховано позивачкою.

За позовні вимоги про звільнення від сплати аліментів 3456,00 грн (36000,00 х 12 х 0,8).

Ціна позову в частині вимог про звільнення від сплати заборгованості з аліментів позивачці невідома; як вона вказує у позові, актуальний розрахунок цієї суми на її запит державним виконавцем ще не наданий.

Згідно із ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Тому суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу про звільнення від сплати заборгованості з аліментів, виходячи з такого.

Як видно зі змісту позову між сторонами тривали і тривають судові спори. Також судом це перевірено з Єдиного державного реєстру судових рішень зокрема, у провадженні Соборного районного суду міста Дніпра перебували цивільні справи № 201/1655/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дітей. У рішенні встановлено, що станом на 19.05.2025 у ОСОБА_1 наявна заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої згідно розрахунку від 09.05.2025 за період з 16.04.2024 по 30.04.2025 становить 446400 гривні, що сукупно перевищує суму відповідних платежів за три місяці.

Рішення суду першої інстанції оскаржене, але Єдиний державний реєстр судових рішень не містить даних про оскарження ОСОБА_1 розрахунку державного виконавця від 09.05.2025р., хоча в судовому засіданні приймав участь її представник, а відтак про наявність цього розрахунку обізнаний.

Зараз, згідно наданих суду квитанцій про добровільну сплату позивачкою аліментів випливає, що нею добровільно сплачено після 30.04.2025 в загальній сумі 2366,33 грн.

Позивачка посилається на те, що не має регулярного доходу і вимушена просити про допомогу у фінансових питаннях свого старшого сина, а також позичати кошти у друзів і знайомих. Після 30.04.2025 позивачкою аліменти не сплачувалось, квитанцій не надано.

Суд визначає позивачці попередньо суму судового збору за вимогу про звільнення від сплати аліментів в розмірі 4416,00 грн, враховуючи, що згідно розрахунку державного виконавця від 09.05.2025 за період з 16.04.2024 по 30.04.2025. заборгованість з аліментів становить 446 400 грн; що аліментів за період з 01.05.2025 по 31.07.2025 слід сплатити 108000,00 грн і що після 30.04.2025 позивачка має сплатила 2366,00 грн аліментів і інших квитанцій про сплату не подавала, посилаючись у позові посилається на скрутне матеріальне становище, але інших платежів не здійснено.

У разі отримання актуального розрахунку суми заборгованості з аліментів на утримання дітей, який позивачкою витребуваний у державного виконавця, вона може сплатити судовий збір, виходячи із суми, розрахованої виконавцем, з розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

А тому за заявлені позовні вимоги, які не є похідними одна від одної і об`єднані позивачкою з метою процесуальної економії, що не дає пільг зі сплати судового збору, слід сплатити 10867,20 грн (2995,20 + 3456 + 4416), з врахуванням пониженого коефіцієнту 0,8.

Позивачка просить звільнити її від сплати судового збору, а в разі відмови відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на те, що у 2024 році не мала доходів, всі кошти і майно перебувають під арештом, що унеможливлює здійснення будь-яких платежів, а у 2024 році від відповідача вона отримала аліментів 684783,87 грн, які не включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку відповідно до положень підпункту 165.1.14. Податкового кодексу України та є власністю їх трьох дітей .

Суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 Закону України про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але недовше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позов у є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або заявником(позивачем)у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність)є юридична або фізична особа, у том у числі фізична особа-підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого(розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією)або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання щодо звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст. 5 Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим ст. 5 Закону, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення (аналогічна позиція викладена в постанові ВП ВС від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18). Відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених ст. 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання про відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Як встановлено судом з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішенням від 29.04.2025 Соборного районного суду міста Дніпра за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 стягнуто з ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання трьох дітей в розмірі 121754,82 грн, а додатковим рішенням від 07.05.2025 у цій же справі стягнуто витрати на правову допомогу в сумі 18 000,00 грн із заявлених до стягнення 34125,00 грн вже сплачених витрат на правову допомогу. Рішення набрали законної сили.

Також впродовж 2024 року позивачкою ініційовані численні апеляційні та касаційні провадження, за які вона сплачувала як судовий збір, так і мала витрати на професійну правову допомогу у справах №№ 201/9187/24, № 201/3322/24, № 201/8220/22.

Також у рішенні Соборного районного суду міста Дніпра у справі № 201/1655/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дітей, між іншими обставинами також встановлено, що згідно із протоколом проведення електронного аукціону (торгів) від 15.07.2024 № 616127, ОСОБА_1 є переможцем аукціону, проведеного ДП «Сетам», із придбання 1/4 частини житлової трикімнатної квартири, для участі в аукціоні слід було сплатити 51970,00 грн (гарантійний внесок) 1 039 400,00 грн (стартова ціна).

У цій справі позивачка вказує, що орієнтовно планує понести 25000,00 грн витрат на правову допомогу.

Тому, суд вважає, що позивачка не довела відсутності доходів, що унеможливлює сплатити судовий збір в сумі 10867,20 грн.

З урахуваннями викладеного клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочки не підлягає задоволенню.

Позивачці слід сплатити за подання цього позову у розмірі 10867,20 грн, про що подати суду квитанцію.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною іповертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

Суд також зауважує на тому, що ухвалою Соборного районного суду міста Дніпра від 12.08.2025 вже було залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах. Ухвалою Соборного районного суду міста Дніпра від 18.09.2025 позовну заяву повернуто з підстав неусунення недоліків. Ухвала не оскаржена, однак позивачкою знову поданий аналогічний позов без сплати судового збору.

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за позовну вимогу про звільнення ОСОБА_1 від сплати заборгованості по аліментам в розмірі 4416,00 гривень.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах - залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення суми судового збору до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів, в іншій частині не оскаржується.

Суддя О.С. Наумова