Виноградівський районний суд Закарпатської області
_________________________________________________________________________
Справа № 299/4115/24
Номер провадження 2/299/1198/24
У Х В А Л А

01.10.2025 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді - Леньо В.В., секретар судового засідання - Казимірська Н.В., за участі представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Бондарєва О.С., при розгляді у відкритому судовому засіданні цивільної справи за позовом Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави до Виноградівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні, розпорядженні, шляхом скасування рішення, визнання правочину недійсним, скасування державної реєстрації, скасування права власності та повернення земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Виноградівського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави до Виноградівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні, розпорядженні, шляхом скасування рішення, визнання правочину недійсним, скасування державної реєстрації, скасування права власності та повернення земельної ділянки.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 14.06. 2024 року відкрито провадження уданій справі призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 24.09.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

24.06.2025 року представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Бондарєва О.С. подала через підсистему «Електронний суд» клопотання про залишення даного позову без руху.

В обгрунтування поданого клопотання зазначила, що 09.04.2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025 року, яким внесено зміни до ст.390 ЦК України, ст.ст. 177, 265 ЦПК України, зокрема передбачено, що у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Відповідно до п.2 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення, норми даного Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом та підлягають застосуванню у даній справі, із урахуванням предмету позову. Відтак в силу вимог ч.11 ст.187 ЦПК України даний позов слід залишити без руху.

Непогоджуючись з доводами клопотання представника відповідача, керівник Берегівської окружної прокуратури подав до суду заперечення на вказане клопотання.

Доводи заперечення зводяться до того, що положення абз. 2 ч. 4 ст. 177 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача»№4292-ІХ від 12.03.2025 року не мають зворотньої дії в часі, оскільки зазначена норма є нормою процесуального права. Відтак позовна заява відповідає вимогам ст.177 ЦПК України у редакції, чинній на момент подання вказаного позову, а тому підстави для залишення позову без руху та внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі її вартості відсутні. Отже вищевказані зміни до цивільного законодавства не повинні застосовуватися до даних правовідносин.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Бондарєва О.С. подане клопотання підтримала та просила його задовольнити із наведених мотивів.

Прокурор у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання представника відповідача відмовити з мотивів, наведених у поданому запереченні.

Представник відповідача Виноградівської міської ради Закарпатської області у судове засідання не з`явився. У поданому відзиві просив у задоволенні вимог позову відмовити (а.с.141-153 зв.).

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Суязова Г.В. просила розгляд справи провести за їх відсутності. У задоволенні вимог позову відмовити (а.с.31-31 т.2).

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. Заяв, клопотань з приводу позову до суду не подавав.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши подане клопотання та його мотиви, суд приходить до наступних висновків.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до частин 3, 4 статті 3 ЦПК України, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12 березня 2025 року, згідно з яким статтю 390 ЦК України доповнено частиною 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади,за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177ЦПКУкраїни доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Відповідно до норм частини 11 статті 187ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175, 177цьогоКодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Нова редакція частини 4 статті 177 ЦПК України набула чинності 09 квітня 2025 року, тобто вже після подачі позовної заяви та після відкриття провадження у даній справі.

Разом з тим, аналізуючи вищенаведені норми, суд зауважує, що положення пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 4292-ІХ, поширюється не тільки на конкретно визначенні статті, як зазначає прокурор, а загалом на положення цього Закону в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

Тобто йдеться не про те, що норми закону мають зворотну дію в часі і застосовуються до правовідносин, які виникли раніше, а насправді норми цього закону щодо умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, мають застосовуватися і до тих справ, по яких позовні вимоги подано раніше, але рішення ще не ухвалене.

Також суд зауважує, що у статті 390 ЦК України, яку у відповідності до Закону доповнено частиною 5 визначено, що суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади,за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Тлумачення вказаної статті свідчить про імперативність її норм, зокрема, встановлює обов`язок органу місцевого самоврядування або прокурора вносити вартість нерухомого майна на депозитний рахунок суду, що є передумовою для подальшого розгляду справи з метою забезпечення можливості дотримання і виконання вимог закону на момент ухвалення рішення у справі, незалежно від результату розгляду справи.

Суд відхиляє доводи прокурора про те, що вказана норма не може мати зворотної дії в часі в силу статті 58 Конституції України, оскільки абзац 2 частини 4 статті 177 ЦПК України погіршує становище позивача внаслідок встановлення додаткових вимог до позовної заяви, та зазначає наступне.

В статті 58 Конституції України закріплено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частиною 4 статті 3 ЦПК України передбачено, що Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Своє розуміння зворотної дії закону в часі Конституційний Суд України виклав у Рішенні від 09.02.1999 року № 1-рп/99, зазначивши, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Крім того, Конституційний Суд України вважає, що за змістом частини першої статті 58 Основного ЗаконуУкраїни новий акт законодавства застосовується до тих правовідносин, які виникли після набрання ним чинності. Якщо правовідносини тривалі і виникли до ухвалення акта законодавства та продовжують існувати після його ухвалення, то нове нормативне регулювання застосовується з дня набрання ним чинності або з дня, встановленого цим нормативно-правовим актом, але не раніше дня його офіційного опублікування (рішення КСУ від 12.07.2019 року № 5-р(I)/2019).

Хоча правовідносини щодо розгляду в суді поданого керівником Берегівської окружної прокуратури позову виникли до набрання чинності положеннями Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 року, однак вони продовжують існувати і після його ухвалення, тому повинні бути приведені у відповідність із новим юридичним регулюванням.

При цьому вимога про необхідність додавання до позову документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, не є встановленням нового обов`язку для учасника судового процесу, а є однією з процесуальних вимог до позовної заяви органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову.

Обов`язковість врахування положень Закону України від 12 березня 2025 року № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача`також відображено у постановах ВС, зокрема у постановах від 30 квітня 2025 року у справі №686/14711/21, 07 травня 2025 року у справі №128/680/21, від 21 травня 2025 року у справі №678/1280/21.

Як встановлено судом, прокурором при зверненні до суду із вказаним позовом визначено ціну позову в розмірі 286 415, 52 гривень відповідно до довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 26 березня 2024 року (а.с.109-113) та сплачений судовий збір, виходячи із вартості спірного майна, вказаної у довідках про оціночну вартість об`єкта нерухомості у розмірі 24 224,00 грн.

Відповідно доч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Із урахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що клопотання представника відповідача слід задовольнити, а позов прокурора Берегівської окружної прокуратури, залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення вищевказаних недоліків, а саме:

- внесення на депозитний рахунок Виноградівського районного суду Закарпатської області (код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26213408, банк отримувача: ДКС України, місто Київ, рахунок отримувача: UA0018501) прокурором, грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки у розмірі 286 415,52 гривень відповідно до довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 26 березня 2024 року (а.с.109-113).

Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, у відповідності до п.11 ст. 187 ЦПК України суд надає позивачу 5 днів на усунення недоліків та можливості сплати судового збору.

Відповідно до ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185, 187, 260 - 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов керівника Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави до Виноградівської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні, розпорядженні, шляхом скасування рішення, визнання правочину недійсним, скасування державної реєстрації, скасування права власності та повернення земельної ділянки залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити прокурора про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява буде залишена без розгляду.

Роз`яснити, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути долучені до апеляційної скарги.

Повний текст ухвали виготовлено 01.10.2025 року.

Головуючий Леньо В. В.