УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Акціонерного товариства «Акцент-Банк», яка подана та підписана представником Шкапенко Олександром Віталійовичем до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и ла:

ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з позовом в інтересах Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 та просить стягнути з відповідача на користь АТ «А-Банк» заборгованість за кредитним договором № № б/н від 29.08.2024 року у розмірі 25611.29 UAH грн. та судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,40 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.11.2025 року головуючим суддею визначено суддю Хараджу Н.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43цього Кодексу.

Згідно ч. 7ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вимоги ч. 7 ст. 43 ЦПК України є спеціальними та застосовуються виключно у випадку подачі до суду документів в електронній формі.

Пунктами 17, 47 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Опис вкладення здійснюється з метою одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів. Листування з описом вкладення підтверджує вміст конверта, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Позовна заява та документи, що додані до неї подані до суду Шкапенком О.В. в інтересах АТ «А-Банк» в електронній формі через електронний кабінет, однак доказів надсилання відповідачу у паперовій формі листом з описом вкладення копії цієї позовної заяви з копіями доданих до неї документів, або доказів надсилання поданих до суду документів до електронного кабінету відповідача з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля) до позовної заяви не надано.

Натомість, до позовної заяви додано доказ надсилання позовної заяви та документів, що додані до неї, на електронну поштову адресу отримувача без використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що суперечить вищезазначеним вимогамЦПК України.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду докази надсилання відповідачу копії цієї позовної заяви з копіями доданих до неї документів у паперовій формі листом з описом вкладення, або докази надсилання поданих до суду документів до електронного кабінету відповідача з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля).

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

На підтвердження повноважень Шкапенка О.В., який підписав позовну заяву,додано копію довіреності № 22908652-К-Н-О від 23.01.2024 року, відповідно до якої голова правління Кандауров Юрій Васильович, який діє на підставі Статуту і Протоколу засідання Наглядової Ради банку від 12.02.2015 року, уповноважив Шкапенка Олександра Віталійович представляти інтереси банку в місцевих та апеляційних судах всіх спеціалізацій з наданням прав, передбачених законодавством, для позивача, зокрема, подавати та підписувати позови.

Частина 1 статті 58 ЦПК України визначає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (само представництво) та (або) через представника.

Згідно частини 3 статті 58ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (само представництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник визначено частиною 1статті 60ЦПК України.

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, само представництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами само представництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами само представництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами само представництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року само представництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її само представництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів свідчить, що вони не містять визначених ч. 3 ст. 58 ЦПК України документів, зокрема, статуту, положення, трудового договору (контракту) або посадової інструкції, які можуть підтвердити повноваження Шкапенка О.В. діяти від імені Акціонерного товариства «Акцент-Банк`у порядку само представництва. Також до позовної заяви не надано доказів того, що Шкапенко О.В., який підписав позовну заяву, має статус адвоката. Отже, позовна заява вважається такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 18 липня 2024року у справі № 461/6489/19 (провадження № 61-9753ск24).

Відповідно до ч. 1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати особі, яка подала позовну заяву, строк для усунення недоліків позовної заяви.

При цьому слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви ЦПК України прицьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання особою, яка подала позовну заяву, цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 58, 60, 177, 185 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и ла:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк», яка подана та підписана представником Шкапенко Олександром Віталійовичем до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без руху та надати особі, яка подала позовну заяву, строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа