Справа № 211/8292/25
Провадження № 2/211/4358/25
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

29 вересня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ніколенко Д.М.,

за участю секретаря судового засідання Данилової О.Д.,

представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Іванова В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном шляхом виселення з житлового приміщення без надання іншого житлового приміщення, -

встановив:

адвокат Палішева Наталя Олександрівна від імені та в інтересах позивача ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 та просить суд усунути перешкоди в користуванні та розпорядженні приватною власністю позивача житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом виселення з вищевказаного будинку відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та членів його родини.

Ухвалою суду від 29.07.2025 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Представником відповідача адвокатом Івановим В.О. від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_3 22.08.2025 через систему «Електронний суд» подано зустрічний позов до ОСОБА_2 про визнання житлового будинку спільною частковою власністю, визнання права власності на частину житлового будинку та просить визнати житловий будинок АДРЕСА_2 спільною частковою власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ; визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частину житлового будинку АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину житлового будинку АДРЕСА_2 ; судові витрати покласти на позивача за первісним позовом. Відповідно до позовних вимог ОСОБА_3 просить прийняти зустрічний позов до розгляду з первісним позовом.

У підготовчому судовому засіданні головуючим ставиться на обговорення питання щодо прийняття до розгляду й об`єднання первісного та зустрічного позовів в одне провадження.

Представник позивача не заперечувала щодо прийняття зустрічного позову та вирішення питання щодо прийняття й об`єднання позовів в одне провадження, однак, після сплати судового збору та належного оформлення зустрічного позову.

Представник відповідача у судовому засіданні просив прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним позовом.

Вислухавши представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд прийшов до висновку, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до вимог статті 185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Суд може на будь-якій стадії судового процесу постановити ухвалу про залишення позову без руху.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Проте позивачем за зустрічним позовом не надано доказів ринкової вартості спірного майна за адресою: АДРЕСА_1 , та не зазначено ціна позову на момент звернення позивача за зустрічним позовом до суду із зустрічною позовною заявою.

У позовах про визнання права власності на нерухоме або рухоме майно ціна позову визначається вартістю цього майна на момент звернення до суду. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач за зустрічним позовом.

У матеріалах зустрічної позовної заяви відсутня експертна оцінка вартості спірного майна, що підлягає виправленню.

Також суд звертає увагу позивача та його представника за зустрічним позовом, що після проведення експертної оцінки вартості майна може змінитися розмір судового збору.

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно із частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, заявленої фізичною особою або фізичною особою підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3 028 гривень.

Позов має дві вимоги майнового характеру. Однак, позивач за зустрічним позовом при поданні зустрічного позову до суду не сплатив судовий збір та відповідно не додав до позову документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу майнового характеру, що є порушенням частини 4 статті 177 ЦПК України.

Отже, позивач за зустрічним позовом має сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 1 211,20 грн., або в розмірі 1 відсотку ціни позову після проведення оцінки спірного майна, та надати до суду докази сплати судового збору.

Також відповідно до пункту 2) частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Але всупереч вимог пункту 2) частини 3 статті 175 ЦПК України у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін у справі, що підлягає виправленню та позивач за зустрічним позовом має подати до суду уточнений зустрічний позов із зазначенням вказаних вище відомостей. Крім того, резолютивна частина зустрічної позовної заяви замість вказання на частки в майні, що підлягають розподілу, містить знак питання, що також підлягає виправленню.

Згідно з ч.ч.1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивач за зустрічним позовом має усунути недоліки зустрічної позовної заяви у спосіб, що було зазначено в ухвалі вище.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд-

постановив:

зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 - залишити без руху.

Повідомити позивача за зустрічним позовом або його представника про необхідність виправлення зазначених недоліків зустрічної позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу за зустрічним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 29 вересня 2025 р.

Суддя Д.М. Ніколенко