Справа № 468/2176/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

01.10.2025 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючої судді Звягіної О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Баштанського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

Ухвалою суду від 30.10.2024 року провадження по справі відкрито у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, встановлено строк для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав, зокрема, шляхом подачі заяв по суті справи та з процесуальних питань.

Під час підготовчого провадження стороною ОСОБА_4 через підсистему Електронний суд Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подано заяву від 29.09.2025 року про збільшення позовних вимог, в якій просить: «Визнати спільною сумісною власністю подружжя наступне майно: …… зокрема,

-Грошові кошти, що містились станом на 14 липня 2022 року на рахунках у AT Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», АТ «УНІВЕРСАЛБАНК», Bankiem Polska Kasa Opieki Spolka Akcyjna, що були відкриті на ім`я ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Баштанським РВ УМВС України в Миколаївській області; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ). Сума грошових коштів буде визначена після витребування доказів судом»

Суддя, дослідивши матеріали справи вважає, що заяву про збільшення розміру позовних вимог слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві має бути зазначена ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України у позовах у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Всупереч положенням ст. 175 ЦПК України, подана позовна заява не містить розміру грошових коштів, які ОСОБА_5 планує визнати спільною сумісною власністю подружжя.

Суд вважає, що формулювання «Сума грошових коштів буде визначена після витребування доказів судом» є неприпустимим при поданні позову майнового характеру і робить позовну заяву неприйнятною судом. Оскільки, це прямо суперечить ключовим вимогам ЦПК України щодо змісту позовної заяви та суті позовів майнового характеру.

Позов про поділ сумісного майна подружжя є позовом майнового характеру і має на меті поділ конкретного майна, в тому числі конкретної суми грошей. Фраза про визначення суми "після витребування доказів" (при цьому, не враховуючи вимоги ч. 1 ст. 84 ЦПК щодо строків подання клопотання про витребування доказів судом) свідчить про те, що позивач не виконав свій обов`язок щодо визначення ціни позову. Тобто в даному випадку сторона ОСОБА_6 намагається перекласти на суд функцію обґрунтування та розрахунку розміру своїх вимог, що є прямою відповідальністю позивача. Суд перевіряє обґрунтованість заявленої ціни позову, а не встановлює її вперше. Тому ненаведення позивачем точної суми грошових коштів (чи хоча б попереднього розрахунку) порушує саму ідею майнового позову. Якщо необхідні докази для точного розрахунку відсутні, позивач повинен був надати попередній (приблизний) розрахунок на підставі наявних даних і обґрунтувати, чому він не може надати остаточний розрахунок на даному етапі, однак повністю уникати визначення суми не можна.

Таким чином, суд приходить до висновку, що подана заява про збільшення розміру позовних вимог не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд пропонує стороні ОСОБА_4 усунути вищезазначені недоліки заяви з метою забезпечення повного захисту її прав та інтересів.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СУДДЯ: