Справа № 526/3053/25
Провадження № 2-во/526/54/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року Гадяцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Черкова В.Г., при секретарі судового засідання Лопушняк Т.П., розглянувши в м. Гадяч заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Гадяцького районного суду від 27.09.2001 року у цивільній справі № 2-669/2001р.,

в с т а н о в и в:

Рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 27.09.2001 у цивільній справі № 2-699/2001р. позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено та шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований в Гадяцькому райвідділі РАГСу Полтавської області 15.09.1990, актовий запис номер 171, розірвано.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у вказаному рішенні суду, яка мотивована тим, що у вступній та резолютивній частині рішення нерівно вказаного його ім`я, а саме: замість вірного « ОСОБА_4 » зазначено « ОСОБА_4 ». Просить виправити описку.

Відповідно до частини першої та другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності".

Перевіривши доводи заяви про виправлення описки, а також матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення заяви.

Керуючись статтями 260, 269 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Гадяцького районного суду від 27.09.2001 року у цивільній справі № 2-669/2001 задовольнити.

У вступній та резолютивній частині рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 27.09.2001 у цивільній справі № 2-699/2001р., яким позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено, виправити описки вважати вірним ім`я ОСОБА_1 «Вячеслав», замість невірного «В`ячеслав».

Ухвалу вважати невід`ємною частиною рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 27.09.2001 у справі № 2-699/2001р.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Полтавського апеляційного суду безпосередньо.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складений та підписаний 29.09.2025.

Головуючий: В. Г. Черков