Справа № 275/944/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 вересня 2025 року селище Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчук П.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики в розмірі 620 000 грн.

Разом із позовною заявою позивачка подала клопотання про звільнення від сплати судового збору або його зменшення чи розстрочення, посилаючись на те, що вона є безробітною та має кредитні зобов`язання перед банками.

Вирішуючи питання про відкриття провадження та клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

ЄСПЛ також вказував, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.ч. 1, 3, 5 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Також, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за певних умов, зокрема п.1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

З наведеного вбачається, що можливість відстрочення сплати судового збору Законом та положеннями ст. 136 ЦПК України пов`язується саме з майновим станом сторони, на що і посилається позивачка, а також обов`язковим є доведення наявності підстав для такого звільнення.

Проте, всупереч наведених вище вимог, позивачка не надала доказів того, що розмір судового збору в даній справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки за попередній календарний рік. Також суду не надано жодних доказів, передбачених ч. 5 ст. 8 Закону, а також не надано і довідку, про яку згадує позивачка в п. 6 прохальної частини позовної заяви.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору, зазначених в ст. 8 Закону - позивачем не наведено.

За наведеного вище, суд приходить до висновку, що клопотання позивачки про відстрочення сплату судового збору є безпідставним, та, відповідно, нею не дотримано вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України по долученню документів, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому суд роз`яснює, що згідно вимог ст. 3, 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви справляється судовий збір у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору з 01.01.2025 згідно ст.4 ч.2 п.1 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, враховуючи ціну позову в 620 000 грн, судовий збір за даним позовом підлягає сплаті у сумі: 620000 * 1 % = 6200 грн.

Також, всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позові не зазначено:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, хоча позов подано через систему Електронного суду;

- поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відому адресу електронної пошти

Також, всупереч вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позові не зазначеного обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, зокрема розміру інфляційних витрат в сумі 310 000 грн, трьох відсотків річних, в сумі 72600 грн.

Також, згідно вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Однак, всупереч вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивачем не надано доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст. ст. 175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху в зв`язку з несплатою позивачкою судового збору, недотриманням вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України та незазначенням у позові інформації, передбаченої п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

На усунення недоліків позову, у даній справі позивачу необхідно сплатити судовий збір в належному розмірі, надати уточнену редакцію позовної заяви у відповідності до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України та виконати вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення, зменшення чи розстрочення від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не буде усунено в строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 30.09.2025.

Суддя Миколайчук П.В.