Справа №489/8573/24
Провадження №2-о/489/35/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 м. Миколаїв

Інгульський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судових засідань Ставратій Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Привільненська сільська рада Баштанського району Миколаївської області

встановив.

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Васеньова Д.О., звернувся до суду з заявою, якою просив суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 . Мотивуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки, що розташована в межах території Старогороженської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Вказана земельна ділянка належала померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 744623 від 23.01.2006. Після смерті тітки, окрім нього, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Дітей або інших близьких родичів у померлої немає. Він звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 02 вересня 2024 нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки спадкоємцем не надано документів, які б підтверджували факт родинних відносин зі спадкодавцем. Він не має можливості надати відповідних документів на підтвердження родинних відносин через їх втрату. Відповідно до повідомлень Державного архіву Миколаївської області записи, що можуть підтвердити факт родинних відносин з померлою, на зберіганні відсутні.

Ухвалою суду від 31.10.2024, заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 19.11.2024, заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до судового засідання в порядку окремого провадження.

Ухвалами суду від 20.01.2025, 09.04.2025 та від 10.06.2025 витребувано докази та відкладено розгляд справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Представник заявника просив розглянути справу за його відсутності та подав відповідну заяву.

Заінтересована особа у судове засідання не з`явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Не заперечує проти задоволення заяви.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Заявник у своїй заяві зазначає, що його тітка ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після її смерті відкрилася спадщина. Він, як єдиний спадкоємець, звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте, йому було відмовлено, оскільки ним не надано документів, які підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавицею. Він не має можливості надати відповідних документів на підтвердження родинних відносин через їх втрату.

Норми права та мотиви їх застосування.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази мають бути належними і допустимими відповідно до вимог ст. ст. 77-78 ЦПК України.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення заяви.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Єкатеринівка Баштанського району Миколаївської області, документований паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 .

Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, сформованої 05.02.2024, ОСОБА_2 належить на праві приватної власності земельна ділянка (кадастровий номер :01:000:0246), площею 2,7926 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в межах території Старогородженської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 744623, виданого 23.01.2006 Баштанською держадміністрацією та Баштанським районним відділом земельних ресурсів.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, сформованого 19.02.2025. Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку (кадастровий номер :01:000:0246), площею 2,7926 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в межах території Старогородженської сільської ради Баштанського району Миколаївської області.

02 вересня 2024 ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Павлової О.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказуючи її як двоюрідна тітка.

Постановою приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Павлової О.В. від 02.09.2024 за вих. № 220/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки спадкоємцем не надано документів, які б підтверджували факт родинних відносин з спадкодавицею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник зазначає, що він не має можливості надати відповідних документів на підтвердження родинних відносин через їх втрату.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною донькою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Заявник зазначає, що ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були рідними сестрами.

Відповідно до довідки Державного архіву Миколаївської області від 21.02.2024 за вих. № М-231231/03-06, Державний архів Миколаївської області повідомляє, що книги записів актів громадянського стану підвідділів ЗАГС Новогороженської та Привільнянської сільрад Баштанського району Миколаївської області про шлюб за 1920-1922 роки на зберігання до держархіву не надходили, тому підтвердити відомості про шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_10 у с. Новогорожене або у с. Привільне неможливо.

Згідно з довідки Державного архіву Миколаївської області від 01.03.2024 за вих. № М-232/03-06, Державний архів Миколаївської області повідомляє, що в актових записах відділу ЗАГС Новосергіївської сільради Баштанського району Миколаївської області про народження за 1939 рік, які надійшли на зберігання до держархіву області не у повному обсязі, відомості про народження ОСОБА_11 у с. Новогорожене відсутні.

З довідки з Державного архіву Миколаївської області від 26.02.2024 за вих. № М-233/03-06, вбачається, що у метричних книгах церков Єдиновірської Покрови Пресвятої Богородиці с. Привільне та Святого Андрія Первозванного с. Горожене Херсонського повіту Херсонської губернії (нині Баштанського району Миколаївської області) про народження за 1900 рік відомості про народження ОСОБА_12 у с. Привільне або у с. Горожене відсутні. Метричні книги церкви Успіння Престятої Божої Матері с. Привільне Херсонського повіту Херсонської губернії (нині Баштанського району Миколаївської області) за 1900 рік та с. Новогорожене Баштанського району Миколаївської області на зберігання до держархіву не надходили.

Як вбачається з довідки Державного архіву Миколаївської області від 26.02.2024 за вих. № М-234/03-06, вбачається, що у метричних книгах церков Єдиновірської Покрови Пресвятої Богородиці с. Привільне та Святого Андрія Первозванного с. Горожене Херсонського повіту Херсонської губернії (нині Баштанського району Миколаївської області) про народження за 1982 рік відомості про народження ОСОБА_10 у с. Привільне або у с. Горожене відсутні. Метричні книги церкви Успіння Престятої Божої Матері с. Привільне Херсонського повіту Херсонської губернії (нині Баштанського району Миколаївської області) за 1892 рік та с. Новогорожене Баштанського району Миколаївської області на зберігання до держархіву не надходили.

З письмових пояснень свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 вбачається, що ОСОБА_2 дійсно була двоюрідною тіткою ОСОБА_1 ..

Звертаючись до суду з вказаною заявою, заявника ОСОБА_1 просить встановити факт родинних стосунків між ним та ОСОБА_2 , яка доводиться ому двоюрідною тіткою.

Відповідно ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Такої правової позиції дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 15 квітня 2020 року справі № 302/991/19, провадження № 61-1128св20.

Поняття «родинність» розглядається як родинні зв`язки між людьми, що ґрунтуються на походженні однієї особи від іншої чи кількох осіб від спільного пращура; кровний зв`язок осіб, що походять один від одного чи від спільного пращура. Родинна лінія може бути прямою чи боковою та поділяється на висхідну та низхідну. При прямій лінії родинність ґрунтується на походженні однієї особи від другої.

Оцінюючи дослідженні в судовому засіданні докази як кожен окремо, так і в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми для прийняття рішення у справі по суті.

Аналізуючи встановлені судом на підставі таких доказів фактичні обставини в контексті наведених норм законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви.

Заявник зазначає, що в документи, які підтверджують факт родинних відносин ОСОБА_1 (заявника) та ОСОБА_2 (двоюрідної тітки заявника), не збереглися. На теперішній час встановити факт родинних відносин можливо лише в судовому порядку, оскільки цей факт впливає на його право на спадкування.

Доказів на спростування зазначеного суду не надано.

Приймаючи до уваги те, що встановлення факту родинних відносин має для заявниці юридичне значення, наявність доказів на підтвердження факту родинних відносин, суд вважає, що вимога заяви щодо встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 259, 263-265, 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд

вирішив:

заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Привільненська сільська рада Баштанського району Миколаївської області задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за веб-адресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНКОПП НОМЕР_4 .

Заінтересована особа: Привільненська сільська рада Баштанського району Миколаївської області, юридична адреса: Миколаївська обл., Баштанський р-н, с. Привільне, вул. Перемоги, 259, .

Повний текст судового рішення складено «29» вересня 2025.

Суддя Н.О. Рум`янцева