Справа № 676/7085/18
Номер провадження 2/676/9/25
У Х В А Л А

30 вересня 2025 року

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді - Пилипенко І.О.,

за участю секретаря судового засідання Райтаровського В.І.,

представника позивача ОСОБА_1 адвоката Коробей Т.Д.,

представника відповідача ПАТ «Страхова Компанія «Перша» - Кулабіної М.Ю.,

представника відповідача фермерського господарства «Адам» - адвоката Прядун В.Б.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Перша», фермерського господарства «Адам» про відшкодування майнової та моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду 30.10.2024 року в новій редакції до приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Перша», фермерського господарства «Адам» про відшкодування майнової та моральної шкоди.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача адвокат Коробей Т.Д. заявила клопотання про витребування доказів, в обґрунтування поданої заяви зазначає про те, що при відкритті провадження по даній цивільній справі позивачем було заявлено вимоги до трьох відповідачів: винуватця ДТП ОСОБА_2 , власника автомобіля фермерського господарства «Адам» та ПрАТ «Страхова компанія «Перша». 24.01.2024 року під час судового засіданні ухвалою суду у відповідності до ст. 51 ЦПК України було виключено з числа відповідачів ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак в порушення вимог ст.55 ЦПК України, судом не було замінено відповідача його правонаступником. З огляду на викладене просить суд витребувати у приватного нотаріуса Хмельницького нотаріального округу Сурми Г.Ф., копію спадкової справи, що була заведена після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник відповідача фермерського господарства «Адам» Прядун В.Б. в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання, оскільки саме представником позивача було заявлено клопотання про виключення зі складу відповідачів померлого ОСОБА_2 , окрім того після цього саме позивачем через свого представника було змінено предмет позову та подано до суду позовну заяву в новій редакції із виключення з кола відповідачів ОСОБА_2 .

Представник відповідача ПАТ «Страхова Компанія «Перша» Кулабіна М.Ю. в судовому засіданні заперечувала проти витребування спадкової справи, після смерті ОСОБА_2 , оскільки саме на час розгляду справи, після зміни позивачем вимог та складу учасників судового процесу, ОСОБА_2 не фігурує у складі відповідачів, а тому відсутні правові підстави для задоволенні вказаного клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

ОСОБА_1 під час звернення до суду із первісною позовною заявою від 18.10.2018 року просив стягнути із ОСОБА_2 , фермерського господарства «Адам», ПрАТ «Страхова компанія «Перша» завдану йому матеріальну та моральну шкоду завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди на загальну суму 729 042 грн.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть, виданого Теофіпольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі, Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (том 4 а.с.90).

УхвалоюКам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 січня 2024 року на підставі ст.51 ЦПК України виключено із кола осіб відповідачів відповідача ОСОБА_2

30.10.2024 року позивачем ОСОБА_1 подано до суду позовну заяву в новій редакції до приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Перша», фермерського господарства «Адам» про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Згідно із частинами першою та четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 4, 5 частини другої статті 175 ЦПК України).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (частина шоста статті 175 ЦПК України).

Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді (частина перша статті 184 ЦПК України).

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в справі № 487/10128/14-ц, провадження № 14-473цс18).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною першою статті 55 ЦПК України визначено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, процесуальне правонаступництво, у справах, де таке правонаступництво допускається, у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, однак лише за умови, що смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року в справі № 752/16818/18 (провадження № 61-8339св22) зроблено висновок, що "процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах".

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи.

Таким чином, обов`язковою умовою для винесення судом ухвали про витребування доказів є наявні у особи, яка бере участь у справі, складнощів у їх отриманні.

Основним законом що регулює діяльність нотаріусів в Україні є Закон України «Про нотаріат». Відповідно до ч.ч. 1, 2 та 8 ст. 8 вказаного, нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

Довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду.

З огляду на викладене судом встановлено, що при зверненні до суду із позовом про відшкодування майнової та моральної шкоди, позивач ОСОБА_1 висував вимоги до ОСОБА_2 . Як вбачається із матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2 помер після відкриття провадження у даній цивільній справі. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 січня 2024 року на підставі ст.51 ЦПК України дійсно виключено із кола осіб відповідачів ОСОБА_2 , однак як вбачається із матеріалів справи, не вирішено питання щодо встановлення коло правонаступників померлого відповідача ОСОБА_2 .

Таким чином, наявні підстави для задоволення клопотання позивача про витребування інформації, щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , оскільки вказана інформація має значення для вирішення питання щодо залучення правонаступників померлого відповідача,за умови якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, а у позивача дійсно відсутні можливості щодо отримання цієї інформації.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 55, 84, 198, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Коробей Тетяни Дмитрівни задовольнити.

Витребувати у приватного нотаріуса Хмельницького нотаріального округу Сурми Галини Францівни копію спадкової справи, що була заведена після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також вказати коло осіб які звернулися із заявою про отримання спадщини, та осіб яким видано свідоцтво про право на спадщину.

Витребувані докази, а в разі їх відсутності-відповідне повідомлення, подати суду до 06 листопада 2025 року. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали направити сторонам для відома та приватному нотаріусу Хмельницького нотаріального округу Сурмі Галині Францівні для виконання в частині витребування доказів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Пилипенко