Провадження № 2/357/6421/25
У Х В А Л А

26.09.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

25 вересня 2025 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Малиневський Павло Петрович, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Подана позовна заява не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття провадження, оскільки подана з порушенням вимог до документів, що подані до позовної заяви.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1, ч. 2. ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.06.2019 у справі № 910/4473/17.

Крім того, відповідно до вимог статті 38 Закону України Про нотаріат консульські установи України також засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу.

Якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус. Нотаріус засвідчує справжність підпису перекладача на перекладі тексту документа за правилами, передбаченими пунктом 6 глави 7 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Підпис перекладача на нотаріальному документі виконується ним власноручно у присутності нотаріуса. При засвідченні справжності підпису перекладача, нотаріусу необхідно встановити особу перекладача, а також його кваліфікацію.

У Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України прямо не вказано, яким кваліфікаційним вимогам повинен відповідати перекладач, а лише зазначено, що перекладач разом з документом, який встановлює його особу, повинен надати документ, що підтверджує його кваліфікацію.

Для перекладу надаються оригінали документів або їх нотаріально засвідчені копії. Документи, викладені на двох і більше окремих аркушах, що подаються для засвідчення вірності перекладу або засвідчення справжності підпису перекладача, повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, пронумеровані і скріплені підписом відповідної посадової особи та печаткою юридичної особи (у разі наявності), яка видала документ.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Найчастіше переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

Однак позивачем подано до суду документи, переклад яких на німецьку мову, не посвідчено нотаріально.

Також позивачем не надано доказів реєстрації місця проживання сторін, зокрема і позивача, на території України станом на момент подачі позовної заяви, що відповідно до ч.2 ст. 28 ЦПК України, на яку посилається представник позивача, унеможливлює розгляд справи за місцем подачі позову.

Крім того, згідно із ч.2 статті 10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 498 ЦПК України, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст. 80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Відповідно до п. 2.1 , п.2.1.1. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України 27.06.2008 № 1092/5/54, у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном. Доручення складається судом України, який розглядає цивільну справу, і повинно містити інформацію та документи, передбачені міжнародним договором України. Доручення адресується компетентному суду запитуваної держави.

Оскільки, з матеріалів справи вбачається, що відповідач є громадянином іноземної держави, при розгляді справи в суду виникне необхідність підготовки судового доручення про вручення документів за кордоном, а тому позивач має надати суду докази зареєстрованого місця проживання відповідача на теритрії Федератвиної Республіки Німеччина, а також надати дві копії нотаріально засвідченого перекладу позовної заяви з додатками на німецьку мову для підготовки судового доручення про вручення документів відповідачу.

Відповідно до положень ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно ч.7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі з описом вкладення.

Позовну заяву та додані до неї документи представник позивача адвокат Малиневський П.П. подав до суду в електронній формі через систему «Електронний суд».

У позовній заяви представник позивача зазанчив про відсутність у відповідача ОСОБА_3 зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

Тому, в силу ч.1 ст.177 ЦПК України, з урахуванням положень ч.7 ст.43 ЦПК України, позивач мав додати до позовної заяви докази надсилання у паперовій формі з описом вкладення для відповідача ОСОБА_2 на адресу його місця проживання копій поданих до суду в електронній формі документів (позовної заяви з додатками), однак доказів такого надсилання суду надано не було.

Додане до позовної заяви повідомлення, в якому вказано, що позивач направляє на адресу електронної пошти ОСОБА_2 позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу разом із доданими до неї документами, не свідчить про виконання позивачем вимог ч.1 ст.177 ЦПК України та не є належним доказом на підтвердження факту надсилання позовної заяви з додатками відповідачу, оскільки матеріали позовної заяви не містять доказів, що саме дана адреса електронної пошти належить відповідачу ОСОБА_2 і що дана позовна заява з додатками отримана останнім.

Крім того, відповідно до положень ч.1 ст.177, ч.7 ст.43 ЦПК України у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету позовна заява з додатками повинна бути надіслана йому лише засобами поштового зв`язку у паперовій формі із описом вкладення і докази такого надсилання повинні бути додані позивачем до позовної заяви.

Отже, з метою усунення недоліків позовної заяви позивач має надати: нотаріально посвідчений переклад документів, викладених іноземною мовою на українську мову (свідоцтво про шлюб та паспорта відповідача), надати докази реєстрації і проживання сторін, зокрема позивача в Україні, а відповідача в Федеративній Республіці Німеччина на день подачі позову, з метою можливої підготовки судового доручення в Федеративну Республіку Німеччина щодо вручення копії позову з додатками відповідачу, а також надати два примірника нотаріально посвідченого перекладу позовної заяви з додатками на німецьку мову для відповідача у справі. Крім цього, позивач має долучити до матеріалів справи належним чином нотаріально засвідчені, з перекладом на німецьку мову, копії свідоцтва про шлюб та у разі наявності копії свідоцтв про народження дітей.

Крім цього суд звертає увагу на те, що матеріали мають містити докази реєстрації місця проживання позивача, на території України, зокрема території, на яку поширюється юрисдикція Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, станом на дату подачі позовної заяви.

Також, представнику позивача доцільно вирішити питання щодо надіслання відповідачу засобами поштового зв`язку позовної заяви з додатками у паперовій формі із описом вкладення і докази такого надсилання долучити до позовної заяви.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.84, 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Бебешко