Дата документу 25.09.2025Справа № 554/3798/25
Провадження № 2/554/2758/2025
У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2025 року м. Полтава

Суддя Шевченківського районного суду м.Полтави Гольник Л.В., при секретарі Станкевич Н.О., за участю представника відповідача Панченко О.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань м. Полтави цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, ОСОБА_2 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації,-

в с т а н о в и в:

У березні 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана через представника адвоката Остапенко І.О., до Державної інспекції архітектури та містобудування України, ОСОБА_2 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, в якій прохали:

1.Скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 25.07.2024 №ІУ61 «Нове будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд»; кадастровий номер: :15:019:0062, зареєстроване Державною інспекцією архітектури та містобудування України.

2. Скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 13.11.2024 №ІУ60 «Нове будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 », зареєстроване Державною інспекцією архітектури та містобудування України.

28.03.2025 року ухвалою судді відкрито провадження у справі та визначено розглядати справу у загальному позовному провадженні.

28.03.2025 року задоволено заяву адвоката Остапенко І.О. в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити. Забезпечено позов шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації прав: виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєструвати право власності, перехід права власності, обтяження, інші речові права та вносити відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно стосовно будь-яких об`єктів нерухомого майна, що розташовані на земельній ділянці, кадастровий номер: :15:019:0062, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі, здійснювати реєстрацію права власності за ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа будівлі: 410,1 кв.м. (декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 13.11.2024 № ІУ60 «Нове будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 »).

У судові засідання 13.05.2025, 24.06.2025, 12.08.2025 року позивач та представник позивача не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. У судове засідання 25.09.2025 року позивач та представник позивача не з`явилися, представник позивача подала клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з хворобою позивача, оскільки останній бажає давати у суді пояснення особисто.

У судовому засіданні представник відповідача вважає, що наявні процесуальні підстави для залишення позову без розгляду, оскільки на даний час проводиться підготовче провадження. Жодного разу ні позивач, ні представник позивача у підготовче судове засідання не з`являлися. Під час підготовчого провадження здійснюються процесуальні дії з метою підготовки справи до судового розгляду. На даний час є не розглянуті клопотання. Просила врахувати правові висновки у справі № 543/329/23 та залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у підготовче засідання позивача та скасувати заходи забезпечення позову.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Порядок проведення підготовчого засідання визначений статтями 197-198 ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим ЦПК України строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20, від 10 січня 2024 року у справі № 456/1278/20, 24 травня 2024 року у справі № 1340/3738/18, від 27 червня 2024 рок у справі № 450/2265/19, від 03 липня 2024 року у справі № 459/550/23.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України спрямовані на те, щоб унеможливити свавільне обмеження права особи на судовий розгляд її справи. Зокрема вони встановлюють наслідки, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил судового провадження. Так, частина п`ята статті 223 ЦПК України дає суду можливість повернути позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою у засідання суду (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 16 листопада 2023 року у справі № 9901/221/21 та від 08 лютого 2024 року у справі № 990/89/23).

Правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання; повторної поспіль неявки позивача у судове засідання; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності; нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 756/7038/15-ц).

Як вбачається, у судові засідання 13.05.2025, 24.06.2025, 12.08.2025, 25.09.2025 року позивач та представник позивача не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду.

Як вбачається у судові засідання 13.05.2025, 24.06.2025, 25.09.2025 позивач ОСОБА_1 викликався судовими повістками, які поверталися до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 123, 124;141,142; 163, 164).

Крім того, представник позивача адвокат Остапенко І.О. є активним користувачем Електронного суду, про що свідчить направлення даного позову через Електронний суд. Тому вона отримувала повідомлення про час та місце судового розгляду.

У судове засідання представник позивача 25.09.2025 року не з`явилася, просила відкласти у зв`язку з хворобою позивача, оскільки останній наполягає на особистій присутності для надання пояснень під час розгляду справи.

Проте як вбачається, поважних причин для неявки у судове засідання представника позивача не встановлено.

Враховуючи те, що під час підготовчого судового засідання не передбачено надання пояснень по суті позовних вимог, а вирішується ряд процесуальних питань для підготовки справи до судового розгляду, а тому повторна неявка у судове засідання представника позивача не є поважною.

На переконання суду, сторона позивача зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, оскільки повторно без поважних причин не з`явилася у підготовче судове засідання.

У зв`язку з тим, що сторона позивача повторно не з`явилася у підготовче судове засідання, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 156 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, ОСОБА_2 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, а саме скасувати заборону суб`єктам державної реєстрації прав: виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії, в тому числі реєструвати право власності, перехід права власності, обтяження, інші речові права та вносити відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно стосовно будь-яких об`єктів нерухомого майна, що розташовані на земельній ділянці, кадастровий номер: :15:019:0062, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі, здійснювати реєстрацію права власності за ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа будівлі: 410,1 кв.м. (декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 13.11.2024 № ІУ60 «Нове будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 »).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 25 вересня 2025 року.

Суддя Л.В.Гольник