УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2025 р.

Київський районний суд міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В.

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,

учасники справи у судове засідання не з`явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.09.2014 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аналітік Фінанс" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості

УСТАНОВИВ:

Рух справи

05.09.2014 Київський районний суд міста Харкова ухвалив заочне рішення, яким позов задовольнив, стягнув солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства "Комерційного банку "Надра" суму заборгованості у розмірі 636 845,15 грн. Також вирішив питання судових витрат.

25.11.2019 Київський районний суд міста Харкова ухвалою заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Гефест" про заміну сторони задовольнив, замінив вибулого стягувача Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Надра" на Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Гефест у цивільній справі № 640/15741/13-ц.

26.10.2022 Київський районний суд міста Харкова ухвалою заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Аналітік Фінанс" про заміну сторони у виконавчому провадженні задовольнив, замінив стягувача ТОВ "Фінансова компанія "Гефест" на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю "Аналітік Фінанс" у виконавчому провадженні з виконання заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.09.2014 у цивільній справі № 640/15741/13-ц про солідарне стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2

14.01.2025 до суду надійшла заява представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Калинеченко О.В. про перегляд заочного рішення, у якій вона просить поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення ухваленого 05.09.2014 Київським районним судом м. Харкова у цивільній справі № 640/15741/13-ц; переглянути (скасувати) заочне рішення постановлене 05.09.2014 Київським районним судом м. Харкова у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Клопотання про поновлення строку мотивовано тим, що відповідачка не отримувала копію заочного рішення від 05.09.2014. зокрема, зазначає, що наявне у справі повідомлення про вручення поштового відправлення (адресоване відповідачці) містить відмітку про отримання іншою особою, а не відповідачкою. А тому вважає, що наявні підстави для поновлення строку.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2025 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Суд ухвалою від 08.09.2025 прийняв заяву до провадження та призначив її до розгляду на 23.09.2025 відповідно до частини першої статті 286 ЦПК України. Питання про поновлення / відмову у поновленні строку для звернення з відповідною заявою суд не вирішував.

22.09.2025 від представника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд заяви про перегляд заочного рішення у відсутність сторони у справі.

23.09.2025 у судове засідання учасники справи не з`явились. Учасники справи про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Про обізнаність заявниці, зокрема, вказує заява подана її представником. Інші учасники повідомлялись за допомогою надсилання ухвали та повістки до електронного кабінету, смс інформування та на відому суду електронну пошту.

Суд врахував, що відповідно до частини першої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, а тому суд, з урахуванням заяви представника заявниці та повідомлення інших учасників у справі, дійшов висновку про можливість розгляду заяви.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до частини першої статті 286 ЦПК України прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 у справі № 214/5505/16 сформувала такі висновки:

-Глава 11 "Заочний розгляд справи" Розділу ІІІ "Позовне провадження" ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України);

-заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення);

-форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення;

-цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України);

-прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України);

-за змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою;

-право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України);

-отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку;

-у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України);

-оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України;

-процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення;

-у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України);

-з огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Так, представник заявниці зазначає, що 15.07.2025 під час ознайомлення з матеріалами справи. Вказує, що повідомлення про вручення копії рішення (а.с. 95) не може вважатись належним доказом вручення такого, оскільки в графі підпис позначку "особисто" закреслено, а наявний підпис " ОСОБА_3 ".

Суд досліджуючи питання поважності причин пропуску строку звернення із заявою враховує таке.

Представник заявниці просить скасувати заочне рішення ухвалене 05.09.2014, тобто судове рішення яке ухвалено більш ніж десять років тому.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 була обізнана про це судове провадження, що підтверджується її заявами про відкладення розгляду справи, призначені на 16.07.2014 (а.с. 79) на 05.09.2014 (а.с. 88), тобто відповідачці було відомо про дати судових засідань у справі.

Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово отримувала судову кореспонденцію, яка надсилалась за її адресою ( АДРЕСА_1 ) (а.с. 28, 48, 53, 76). Так, зокрема, з поштового повідомлення про вручення, яким було надіслано повістку про судове засідання на 05.09.2014 (а.с. 86) вбачається, що за її отримання розписався "Андервля" (Андриевски) (відповідає особі зазначені в повідомленні про отримання рішення). При цьому після вказаного повідомлення наявне клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, призначене на 05.09.2014, що вказує про отримання відповідної кореспонденції стороною.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримала судову повістку 04.12.2021 про призначене судове засідання на 14.12.2021 з приводу розгляду заяви про заміну стягувача, що також вказує про обізнаність особи з цим цивільним провадженням.

Також представник відповідачки (Калиниченко О.В., який і наразі здійснює представництво відповідачки) звертався до суду у цій справі з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи 18.11.2021, що також вказує на обізнаність представника з наявністю провадження. При цьому суд враховує, що представник є адвокатом, тобто особою, яка володіє професійними знанням, а тому враховуючи, що провадження порушено у 2013 році, розумів, що у 2021 році у такому вже було ухвалено рішення по суті. Право на ознайомлення з матеріалами справи представник у 2021 році не реалізував.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 1, 2, 7 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зазначає, що указаний процесуальний обов`язок учасників справи щодо добросовісного використання прав відображено і в загальних положеннях цивільного законодавства, зокрема, в таких принципах, як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду від 16.06.2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20).

За таких обставин, суд у цій справі виходячи із принципів розумності та добросовісності, який кореспондується з обов`язком часника справи добросовісно користуватись своїми правами, зазначає, що (І) ОСОБА_1 була обізнана з судовим провадженням у цій справі у 2014 році (коли було ухвалено рішення) і до моменту ухвалення рішення зверталась до суду (клопотання про відкладення розгляду справи), а після ухвалення рішення перестала звертатись до суду; (ІІ) ОСОБА_1 повідомлялась за адресою: АДРЕСА_1 і навіть, коли таку кореспонденцію отримувала інша особа була обізнана з розглядом справи (кореспонденцію про судове засідання 05.09.2014 отримала інша особа, але відповідачка подала клопотання про відкладення судового засідання 05.09.2014), що вказує на обізнаність особи; (ІІІ) у 2021 році отримала повістку суду про розгляд заяви про заміну стягувача (що додатково вказує на обізнаність судового рішення по суті спору); (IV) у 2021 році представник відповідачки (який і зараз представляє інтереси) звертався до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи, однак не реалізував таке право. Тобто наведені обставини у їх сукупності вказують на те, що ОСОБА_1 була обізнана з провадженням у цій справі і враховуючи принципи розумності та добросовісності мала можливість ознайомитись з рішенням у цій справі і вчасно (або із незначним строком пропуску) заявити про його перегляд.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03.04.2008).

З огляду на викладене суд також ураховує, що рішення, про перегляд якого просить заявниця, ухвалене більш ніж десять років тому. Тобто підставами такого перегляду можуть бути виключні обставини, що перешкоджали та унеможливлювали його перегляд (важка хвороба тривалий час, обставини непереборної сили тривалий час тощо) у строк, встановлений законом, а не залежати від суб`єктивної волі особи (не ознайомлення з матеріалами справи, не дотримання процесуальних обов`язків тощо). Інакше буде порушення фундаментального аспекту принципу верховенства права юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata принципу остаточності рішень суду, що є неприпустимим.

Висновок суду

Враховуючи наведене, розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Калиниченко О.В. про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), суд вважає неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, з огляду на що залишає її з цієї підстави без задоволення відповідно до пункту 1 частини третьої статті 287 ЦПК України.

Керуючись статтями 2, 127, 128, 258 261, 287, 288, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення.

2. Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.09.2014 Київського районного суду міста Києва у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аналітік Фінанс" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роман ВІТЮК