Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5114/25
Провадження № 2/711/2408/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Скляренко В.М.

при секретарі Півень С.А.

за участі:

відповідачки ОСОБА_1

її представника ОСОБА_2

представника третьої особи: Землякова Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смірнова 3» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смірнова 3» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.06.2025 відкрито провадження у справі та розгляд вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи був призначений 09.07.2025 на 14.00 год.

В судове засідання, призначене на 09.07.2025 на 14.00 год., позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко Олексій Валерійович не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку. Так, позивач ОСОБА_3 повідомлявся судом про судове засідання, шляхом направлення SMS-повідомлення на його номер телефону (вказаний в позовній заяві), яке було йому доставлене 12.06.2025р. о 16.25 год., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» /а.с. 64/. Представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко О.В. повідомлявся судом про судове засідання, шляхом направлення повідомлення на його електронну адресу (вказану в позовній заяві), яке було доставлене до його електронної скриньки 12.06.2025р. о 16.09 год., що підтверджується відповідною довідкою про доставку повідомлення /а.с. 65/.

Про причини своєї неявки позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та її представник адвокат Ткачук-Коваленко О.В. суду не повідомили. Судове засідання було відкладено на 18.09.2025р. на 09.00 год.

В судове засідання, призначене на 18.09.2025р. на 09.00 год. позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та представник позивачки адвокат Ткачук-Коваленко О.В. повторно не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку, що стверджується відповідними довідками про доставку повідомлень у додаток «Viber» та до електронної скриньки адвоката Ткачука-Коваленка О.В. /а.с. 79, 80/. При цьому, 17.09.2025р. на електронну адресу суду надійшла заява від представника позивачки адвоката Ткачука-Коваленка О.В. про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з його перебуванням у відрядженні до міста Києва, однак, підтверджуючих доказів щодо такого відрядження адвоката суду не надано. Причини неявки позивачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 суду невідомі, оскільки останні не повідомили про причину своєї неявки до суду.

Таким чином, позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко О.В. неодноразово повідомлялися про розгляд даної справи, однак, в судові засідання 09.07.2025р. та 18.09.2025р. не з`явились та не надали суду доказів поважності причин неявки в судове засідання.

Дослідивши наявні матеріали справи та заслухавши думку відповідачки ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_2 , який просив залишити дану позовну заяву без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивачів, заслухавши пояснення третьої особи ОСОБА_5 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду у постанові від 30.06.2022 року по справі № 461/1190/21 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду № 1312/4181/12 від 16.12.2022 року.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко О.В. завчасно повідомлялись про судові засідання по даній справі, призначені на 09.07.2025р. та на 18.09.2025р., про що свідчать довідки про доставку SMS-повідомлень та повідомлень, що доставлені до електронної скриньки адвоката Ткачука-Коваленка О.В., яка зазначена у позовній заяві.

Окрім того, слід також зазначити, що згідно зі ст. 8 ЦПК України, інформація про рух справи є відкритою, оприлюдненою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можливо дізнатися необхідну інформацію щодо справи.

Таким чином, судом встановлено, що позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до суду повторно не з`явились та не подали заяв з належним обґрунтуванням поважності причин їх неявки до суду, а також не подали і заяв про розгляд справи без їх участі чи про відкладення судового засідання.

Представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко О.В. в заяві від 17.09.2025р. про перенесення судового засідання на іншу дату повідомив суду про своє перебування у відрядженні до міста Києва. Разом з тим, доказів такого відрядження до міста Києва останній суду не надав.

За таких обставин, судом визнано факт неявки позивачів та представника позивачки ОСОБА_4 у судові засідання 09.07.2025р. та 18.09.2025р., як такі, що відбулися без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч. 1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005р. у справі «Смірнов проти України», у силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Разом з тим, як зазначено у постановах Верховного Суду від 22.05.2019р. (справа № 310/12817/13) та від 28.03.2023р. (справа №711/7486/19) процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020р. по справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України, є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас, правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

За встановлених обставин, суд враховує і той факт, що причини повторної неявки позивачів до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ст. 223 ЦПК України) направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивачі, при цьому не з`являються у призначені судові засідання.

З огляду на наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що позивачі, будучи завчасно неодноразово повідомленими про судові засідання по справі, не є заінтересованими у судовому вирішенні справи за їх позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, оскільки до суду не з`являються. При цьому, також слід зазначити, що Придніпровський районний суд м. Черкаси постійно працює у штатному режимі і обмежень доступу учасників справи до суду не відбувалось. Крім того, у суді наявна технічна можливість забезпечити можливість учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Тому, враховуючи, що позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Ткачук-Коваленко О.В. не з`явились до Придніпровського районного суду м. Черкаси 09.07.2025. та 18.09.2025, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не подавали і неявка позивачів перешкоджає розгляду даної справи, тому суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смірнова 3» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири без розгляду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачам, що залишення позову без розгляду не перешкоджає їм повторно звернутись до суду до того ж відповідача, про той же предмет спору та з тих же підстав.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 257 ч.1 п.3, 223, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смірнова 3» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складений 24.09.2025 року.

Головуючий: В.М. Скляренко