Провадження № 2/641/2466/2025 Справа № 641/4404/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Василенко О.Я.,

за участю секретаря Жамгаряна А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту,

У С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Олійник Оксана Михайлівна звернулася через підсистему «Електронний суд» до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить зняти арешт та заборону відчуження майна ОСОБА_2 , в тому числі квартири АДРЕСА_1 , що накладені постановою ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції від 14.05.2003 серія АА 170440 (знято з оригіналу: серія АА №753071).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 . За життя заповіту ОСОБА_3 не залишила. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину, оскільки на час її відкриття постійно проживав із матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 . До складу спадщини входить частина вказаної квартири. З метою оформлення своїх спадкових прав позивач звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Гуменної А.А, якою після смерті ОСОБА_4 було заведено спадкову справу за №02/2025, про що свідчить відповідний витяг зі Спадкового реєстру. Під час збору документів, необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину, нотаріус отримала відомості про наявність арешту та заборони відчуження вказаної квартири. Так, на запит нотаріуса КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» ХМР надало копію постанови ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження від 14.05.2003 серія АА №170440 (знято з оригіналу: серія АА №753071). Зі змісту постанови вбачається, що державним виконавцем ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції Габрієловою М.А. здійснювалося примусове виконання за виконавчим листом, виданим Комінтернівським районним судом м. Харкова 18.11.2002 про стягнення зі ОСОБА_5 на користь Харківського обласного управління Ощадбанку 2445,78 грн. Станом на 14 травня 2003 року борг погашено не було, тому виконавцем було прийнято рішення про арешт та заборону відчуження майна боржника, зокрема квартири АДРЕСА_1 . Це виконавче провадження було закінчено, з яких підстав невідомо. 10 лютого 2025 року нотаріус направила листа (вих. № 27/02-14) на адресу Основ`янсько-Слобідського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції з проханням повідомити про стан вказаного арешту. У відповідь на цей запит ВДВС повідомив, що перевіркою АСВП встановлено, що на момент надання відповіді відсутня будь-яка інформація щодо виконавчих проваджень відносно ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП: НОМЕР_1 , які перебувають або перебували на виконанні у Основ`янсько-Слобідського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік. У зв`язку з вищевказаним надати більш детальну інформацію з приводу ОСОБА_6 та арешту, накладеного на усе її майно, не вбачається за можливе. У той же час наявність арешту перешкоджає позивачу оформити свої спадкові права, у зв`язку із чим він вимушений звернутися до суду із позовом про зняття арешту.

05.05.2025 від представника відповідача АТ «Державний ощадний банк України» - Тихонова В.В. надійшов відзив на позовну заяву в якому зазначено, що АТ «Ощадбанк» не визнає позов в повному обсязі, вважає позовні вимоги позивача незаконними та необґрунтованими. 27.07.1995 між АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_7 було укладено кредитний договір №932 про надання на умовах цього Договору грошових коштів в сумі двісті мільйонів карбованців (що еквівалентно 2 000,00 грн) на будівництво садового будинку зі строком остаточного повернення грошових коштів до 01.07.2000. Забезпеченням за цим договором є Договір поруки від 27.07.1995, за яким поручителем є ОСОБА_8 (копія кредитного договору, та договору поруки додається). У зв`язку із невиконанням ОСОБА_5 та ОСОБА_8 своїх кредитних зобов`язань, Банк звернувся із позовною заявою до Комінтернівського районного суду м. Харкова. Сума позову згідно з розрахунком заборгованості становила 2 394,78 грн. За результатом розгляду позов було задоволено. Виконавчі листи були передані на виконання до ВДВС (копія рішення суду додається). Станом на 14 травня 2003 року борг погашено не було, тому виконавцем було прийнято рішення про арешт та заборону відчуження майна боржника, зокрема квартири АДРЕСА_1 . 13.03.2019 прострочена заборгованість за кредитним договором № 932 від 27.07.1995 була списана за рахунок резерву відповідно до постанови Правління АТ «Ощадбанк» №12 від 11.01.2019 на позабалансовий рахунок № НОМЕР_2 , де на даний час обліковується сума заборгованості в розмірі 611,18 грн. Таким чином, на день розгляду справи за позовом ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту обставини, які призвели до виникнення спірного арешту, не припинились. Заборгованість наявна, та зобов`язання боржника, правонаступником якої є позивач, не виконанні.

09.09.2025 від представника відповідача АТ «Державний ощадний банк України» - Тихонова В.В. надійшла заява, в якій він зазначив, що 09.09.2025 на адресу представника АТ «Ощадбанк» надійшла квитанція від 09.09.2025 про погашення заборгованості за договором № 3805 у сумі 611,20 грн. Враховуючи позовні вимоги позивача та підстави виникнення спору, АТ «Ощадбанк» не заперечує щодо розгляду справи №641/4404/25 Слобідським районним судом міста Харкова без участі представника АТ «Ощадбанк», та прийняття рішення у справі із врахуванням нових обставин (погашення заборгованості за кредитним договором).

Третя особа не скористалась своїм процесуальним правом на подання пояснень щодо позову або відзиву.

Процесуальні дії у справі

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2025 справа розподілена судді Василенко О.Я.

Ухвалою судді від 19.06.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено у підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 10.09.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засіданні не з`явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.

Представник позивача в судове засіданні не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Представник відповідача АТ «Державний ощадний банк України» в судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, в своїх поясненнях просив розглядати справу без участі представника банку.

Представник третьої особи Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом надіслання ухвали суду про відкриття провадження у справі та судових повісток до електронного кабінету, про причини своєї неявки суду не повідомив, пояснень не подав.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.247 ЦПК України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини справи, встановлені судом та застосовані норми права

Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 22.01.2025 №79778774 приватним нотаріусом Гуменною А.А. заведена спадкова справа №02/2025 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.6).

На запит нотаріуса КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» ХМР надало копію постанови ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження від 14.05.2003 сер. АА № 170440 (знято з оригіналу: сер. АА № 753071) (а.с.7).

Як вбачається з постанови державного виконавця ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції Габрієловою М.А. здійснювалося примусове виконання за виконавчим листом, виданим Комінтернівським районним судом м. Харкова 18.11.2002 про стягнення зі ОСОБА_5 на користь Харківського обласного управління Ощадбанку 2445,78 грн. Цією постановою було накладено арешт на все майно, що належить ОСОБА_5 , зокрема на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.8).

Згідно з відповіддю Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 11.02.2025 №17935, перевіркою АСВП встановлено, що на момент надання відповіді відсутня будь-яка інформація щодо виконавчих проваджень відносно ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , які знаходяться або знаходилися на виконанні у Основ`янсько-Слобідського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік. У зв`язку з вищевказаним надати більш детальну інформацію з приводу ОСОБА_6 та арешту, накладеного на усе її майно, не вбачається за можливе (а.с.10-11).

З огляду на те, що позивач на даний час позбавлений можливості реалізувати своє право на отримання спадщини через наявність арешту на квартиру, він звернувся до суду із відповідним позовом про зняття арешту з майна.

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки

Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладений арешт, суди розглядають у порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо існує спір щодо визнання права власності на майно та однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України вказаній редакції. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту. Особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16).

Ухвалюючи рішення, суд бере до уваги, що у даному випадку позивач не є стороною відповідного виконавчого провадження, є спадкоємцем майна боржника, а, отже, ним обрано вірний спосіб захисту як звільнення майна з-під арешту (скасування обтяження нерухомого майна).

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України

Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 25 ст. 1220 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Водночас, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Отже, наведені норми свідчать про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2019 року у справі № 643/3614/17 (провадження № 14-479цс19) дійшла висновку про те, що вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції (пункт 37)

За правилами статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно боржника накладається державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

У разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження (абзац 1 частини 1 статті 40 Закону України «Про виконавче провадження»).

Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна (ч. 2 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження»).

Суд встановив, що в 2002-2003 роках державним виконавцем ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції здійснювалося примусове виконання судового рішення про стягнення з матері позивача на користь Харківського обласного управління «Ощадбанку» боргу у розмірі 2445,78 грн. Постановою державного виконавця було накладено арешт на все майно, що належить ОСОБА_5 , зокрема на кв. АДРЕСА_1 .

При цьому з відповіді Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 11.02.2025 №17935, вбачається, що на момент звернення ОСОБА_1 до суду з позовом, будь-яка інформація щодо виконавчих проваджень відносно ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП: НОМЕР_1 , які перебували або пернбувають на виконанні у Основ`янсько-Слобідського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, відсутня.

Відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 № 2274/5 строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік.

Отже, не можливо встановити, з яких саме підстав було завершено вказане виконавче провадження, оскільки матеріали справи не містять такої інформації.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Водночас, заявою від 09.09.2025 відповідач - АТ «Державний ощадний банк України» підтвердив повне погашення заборгованості перед банком.

За таких обставин, враховуючи, що на час звернення із позовною заявою до суду за наявності арешту (обтяження), накладеного на майно, порушується право позивача на прийняття спадщини за законом, внаслідок чого він позбавлений можливості в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, та неможливість зняття арешту в позасудовому порядку, та зважаючи на відсутність заборгованості перед стягувачем, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат

За подання позовної заяви до суду позивач сплатив судовий збр в розмірі 1211,20 коп. Враховуючи, що заборгованість перед стягувачем погашена вже в процесі розгляду даної справи, керуючись ст. 141 ЦПК України, суд дійшов висновку, що судовий збір слід покласти на позивача.

Керуючись ст. 12-13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту задовольнити.

Зняти арешт та заборону відчуження майна ОСОБА_9 , а саме квартири АДРЕСА_1 , що накладені постановою ВДВС Комінтернівського районного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження від 14.05.2003 сер. АА 170440 (знято з оригіналу: сер. АА № 753071).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud.

Сторони по справі

Позивач ОСОБА_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», адреса 01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г, .

Третя особа Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, адреса 61001, м. Харків, майдан Захисників України, 7/8, 7 поверх,

Суддя О.Я.Василенко