справа № 619/9222/24
провадження № 2/619/237/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

секретаря судового засідання Булах С.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович про визнання договорів дарування недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом, в якому просить визнати договір дарування житлового будинку літ. А-1 разом з прибудовою літ. «А1-1», верандою літ. «а1», ганком літ. «а2», прибудовою літ. «аЗ», прибудовою літ. «А2-1», загальною площею 105,6 кв.м., житловою площею 61,0 кв.м., та надвірні будівлі при ньому: погріб літ. «Б», сарай літ. «В», літня кухня літ. «Г», гараж літ. «Д», сарай літ. «Е», літній душ літ. «И», вбиральня літ. «Л», ворота №4, паркан №5, ворота №6, зливна яма №7, колонка літ. «К», розташованого за адресою АДРЕСА_1 , від 15.08.2023 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчим Ігорем Олександровичем, зареєстрованого в реєстрі за №1379 недійсним; скасувати державну реєстрацію права власності на житловий будинок розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , індексний номер 68885805 від 15.08.2023 року (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 220); визнати договір дарування земельної ділянки кадастровий номер. :06:004:0108, площею 0,3001 га., цільове призначення «для ведення особистого селянського господарства», від 15.08.2023 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчим Ігорем Олександровичем, зареєстрованого в реєстрі за №1380 недійсним; скасувати державну реєстрацію права власності земельної ділянки кадастровий номер: :06:004:0108, площею 0,3001 га., цільове призначення «для ведення особистого селянського господарства», індексний номер 68884778 від 15 08.2023 року (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251).

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 03 березня 2025 року призначено у справі судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання: - Чи страждала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент підписання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки, 15.08.2023 року на психічне захворювання, якщо так, то на яке? - Чи могла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент підписання 15.08.2023 року договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки, розуміти значення своїх дій та /або керувати ними, а також передбачати наслідки таких дій? Проведення судово-психіатричної експертизи доручено експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» - Харківська філія СПЕ ДУ «ІПСПЕМН МОЗ України» за адресою: вулиця Академіка Павлова, 46, м. Харків, 61068, . У розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи № 619/9222/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович, про визнання договорів дарування недійсними. Оплату за проведення експертизи покладено на позивача. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

27.08.2025 з Харківської Філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» повернуто цивільну справу без виконання ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 03.03.2025.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08.09.2025 відновлено провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий Ігор Олександрович, про визнання договорів дарування недійсними.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 підтримав та просив задовольнити подане ним клопотання через «Електронний суд» про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах недієздатної особи ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус ХМНО Молодчий Ігор Олександрович про визнання недійсними договорів дарування від 15 серпня 2023 року, посилаючись на те, що підписуючи позовну заяву в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_1 зазначав, що ОСОБА_4 рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024 року по цивільній справі №619/1548/24 визнана недієздатною, а він, ОСОБА_1 , призначений її опікуном. 14 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Харківського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024 року по цивільній справі №619/1548/24. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 березня 2025 року клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволено, поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024року, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Позивач, ОСОБА_1 та представник позивача, ОСОБА_2 заперечували проти задоволення клопотання.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий І.О. в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175і177цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Представник відповідача звертаючись до суду з клопотанням про залишення позовної заяви без розгляду посилається на той факт, що позовна заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах недієздатної особи ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус ХМНО Молодчий Ігор Олександрович, про визнання недійсними договорів дарування підписана особою, яка не має повноважень на ведення справи. Так вказує, що ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 березня 2025 року клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволено, поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024 року, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Так, підписуючи позовну заяву в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_1 зазначав, що ОСОБА_4 рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024 року по цивільній справі №619/1548/24 визнана недієздатною, а він, ОСОБА_1 , призначений її опікуном.

ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до суду 12.11.2024.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29.11.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

ОСОБА_1 звернулась до Харківського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 22 липня 2024 року по цивільній справі №619/1548/24 14 лютого 2025 року.

Таким чином, судом не встановлено підстав для задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в порядку ст. 257 ЦПК України.

Суд звертає увагу, що у судовій практиці добросовісність, з одного боку, розглядається як фундаментальна засада цивільного судочинства (принцип), з іншого як стандарт певної поведінки, і, серед іншого, добросовісність розглядається через такий аспект, як належне здійснення цивільних процесуальних прав та обов`язків. Існує чотири складові цього принципу: заборона зловживання процесуальними правами (пункт 11 частини третьої статті 2, частини першої статті 44 ЦПК України); вимога добросовісного виконання процесуальних обов`язків (частина перша статті 44 ЦПК України); процесуальний естопель або доктрина заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium); заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей).

Поряд з цим, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 04 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також ЄСПЛ зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення ЄСПЛ у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).

При цьому ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Отже, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі №11-989заі18) згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

З огляду на викладене, у суду відсутні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України з підстав, порушених представником відповідача, у заяві про залишення позову без розгляду. Тому у задоволенні заяви представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 44, 257, 258-261 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 25.09.2025.

Суддя Л. В. Калиновська