Справа № 278/1229/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Буткевича М.І., за участі секретаря судового засідання Бошяна А.А., представника позивача Бородіна Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Бородіна Д.В. до Станишівської сільської ради Житомирського району, треті особи: Приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Силіна Наталія Володимирівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавця її батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та надати позивачу додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини. Позов обґрунтовано тим, що позивачка не знала про наявність у спадкодавця майна, яке вона могла б успадкувати, оскільки за останнім заповітом батько заповідав майно онукам. Останні спадщину не прийняли, у зв`язку із чим у позивачки виникло право на спадщину, для прийняття якої просить встановити додатковий строк.

Ухвалою суду від 19.03.2025 відкрито провадження у справі, та призначено підготовче судове засідання.

26.06.2025 за клопотанням представника позивача витребувано матеріали спадкової справи № 286/2023, яка зведена після смерті ОСОБА_5

26.06.2025 ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду (а. с. 62).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з мотивів і підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача, треті особи у судове засідання не з`явились, клопотань або інших заяв до суду не надходило.

Дослідивши письмові докази, надані позивачем, суд дійшов наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_5 , з яким позивачка на день його смерті не проживала (свідоцтво про смерть ОСОБА_5 , свідоцтво про народження позивачки, довідка виконкому Миролюбівської сільради від 25.10.2017 № 606, копія паспорта позивачки).

За життя 9.06.1998 ОСОБА_5 склав заповіт, яким заповів усе своє майно трьом дочкам (у тому числі позивачці) у рівних долях.

5.05.2010 ОСОБА_5 склав два нових заповіти, за яким заповів два належні йому земельні паї своїм онукам ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .

Заяву про прийняття спадщини після смерті батька позивачка подала 7.12.2023 (спадкова справа № 286/2023).

За ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України (далі ЦК) часом відкриття спадщини є, зокрема, день смерті особи. Згідно із ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами 2 4 ст. 1273 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК (в редакції, чинній на день відкриття спадщини) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 31.07.2024 у справі № 706/275/22, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається з вищенаведених доказів, позивачка є спадкоємцем свого батька за заповітом 9.06.1998, який згідно із відомостями спадкової справи є чинним. Складання батьком позивачки нових заповітів не усуває її від права успадкувати його інше майно, не заповідане за новими заповітами. Оскільки на день смерті батька позивачка із ним постійно не проживала, вона мала у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Перешкод для подання такої заяви позивачкою із наданих нею доказів не вбачається. За таких обставин причина, за яких позивачка пропустила вказаний строк, не є поважною, у зв`язку із чим позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_1 до Станишівської сільської ради Житомирського району про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту.

Повний текст рішення складений 25 вересня 2025 року.

Суддя М.І.Буткевич