ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

22 вересня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Халаджи О.В.,

суддів:Агєєва О.В., Космачевської Т.В.,

розглянувши без повідомлення учасників справи у м. Дніпро заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 про виправлення описки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди

В С Т А Н О В И В :

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково..

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2025 року скасовано.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано наказ т.в.о. начальника Служби автомобільних доріг у Донецькій області Дмитра Тютюнника від 08 вересня 2021 року № 138-к/тр «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », зі змінами, внесеними наказом т.в.о. начальника Служби автомобільних доріг у Донецькій області Дмитра Тютюнника від 10 вересня 2021 року № 140-к/тр «Про внесення змін до наказу від 08.09.2021 № 138-к/тр»;

Поновлено ОСОБА_1 на роботі на посаді головного бухгалтера Служби автомобільних доріг у Донецькій області з 11 вересня 2021 року;

Стягнуто зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11 вересня 2021 року по 23 лютого 2022 року у розмірі 330 645 (триста тридцять тисяч шістсот сорок п`ять) гривень 60 копійок.

Стягнуто зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у рахунок відшкодування моральної шкоди 30 000 (тридцять тисяч) гривень 00 копійок.

В іншій частині позову відмовлено.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

Стягнуто зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області () на користь держави судовий збір у розмірі 2270 грн.

Стягнуто зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 4540 грн.

1 серпня 2025 року до апеляційного суду від представника ОСОБА_3 адвоката Остапенка А.І., надійшла заява про виправлення описки у резолютивній частині постанови Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року, а саме в чатсині найменування відповідача, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області.

Також представник позивачки просив виключити із резолютивної частини постанови апеляційного суду від 30 липня 2025 року щодо негайного виконання рішення суду в частині поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

З 4 серпня 2025 року до 31 серпня 2025 року колегія суддів перебувала у щорічній відпустці.

1 вересня 2025 року з суду першої інстанції було витребувано цивільну справу.

11 вересня 2025 року цивільна справа № 234/13958/21 надійшла до апеляційного суду.

Дослідивши матеріали справи колегія суддів дійшла висновку, що заява про виправлення описки підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо

Отже, з огляду на вищевикладене, виправленню підлягають не всі описки, допущені судом у судовому рішенні, а лише ті, які мають істотний характер, ускладнюють виконання рішення суду (особливо коли вони допущені в резолютивній частині рішення), які спотворюють текст судового рішення та призводять до його неправильного сприйняття.

До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат. Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Описки, очевидні арифметичні помилки можуть бути виправленні незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

З матеріалів справи вбачається, що позов було пред`явлено у вересні 2021 року до Служби автомобільних доріг у Донецькій області (відповідач).

В процесі розгляду справи в суді першої інстанції відповідач змінив своє найменування (без реорганізації) зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області.

В матеріалах справи є клопотання представника позивачки про зміну у справі назви юридичної особи відповідача від 27.03.2024 р. зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області, з копією наказу від 31.03.2023 р. № Н-121 та копією виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, ФОП та громадських формувань /т. 2, а. с. 73- 76/.

Протокольною ухвалою від 28.03.2025 р. суд першої інстанції дане клопотання задовольнив /т. 2, а. с. 195, 196, див. Протокол судового засідання за 28.03.2024 р./.

З описово-мотивувальної частини постанови Дніпровського апеляційного суду від 30.07.2025 р. вбачається, що апеляційний суд розглядав апеляційну скаргу за участю відповідача у справі - Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області, проте в резолютивній частині постанови зазначено про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, моральної шкоди та судового збору на користь позивачки зі Служби автомобільних доріг у Донецькій області, хоча найменуванням відповідача наразі є Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що у резолютивній частині постанови Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року наявна описка щодо назви відповідача, а тому її необхідно виправити шляхом зазначення у резолютивній частині постанови Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року найменування відповідача «Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області ()» замість помилкового вказаного Служба автомобільних доріг у Донецькій області.

Що стосується вимоги заяви про виправлення описки шляхом виключення абзацу 9 резолютивної частини щодо негайного виконання «рішення суду» в частині поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць, то апеляційний суд вважає, що у даному випадку представник відповідача просить не виправити описки а фактично змінити зміст судового рішення, що не передбачено нормами процесуального законодавства, а отже в цій частині заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 про виправлення описки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року задовольнити частково.

Виправити описку у резолютивній частині постанови Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року вказавши відповідачем з якого підлягає стягненню середній заробіток, моральна шкода та судовий збір: «Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Донецькій області ()».

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді: О.В. Халаджи

О.В. Агєєв

Т.В Космачевська