1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/637/25 2-с/335/30/2025
про повернення заяви
24 вересня 2025 року м. Запоріжжя
Суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя Романько О.О., розглянувши заяву представника боржника ОСОБА_1 - адвоката Трачук Наталії Іванівни про скасування судового наказу по справі № 335/637/25 провадження №2-н/335/33/2025 від 28.01.2025,-
Представник заявника звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Вельтум-Запоріжжя» заборгованості за оплату житлово-комунальних послух у розмірі 9 256,89 грн., суми сплаченого судового збору у розмірі 302,80 грн..
Ознайомившись із заявою та долученими до неї матеріалами, суддя приходить до висновку про її повернення заявникові з наступних підстав.
Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.
У разі якщо заява про скасування судового наказу подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті, заява про скасування судового наказу повинна містити клопотання про поновлення пропущеного строку.
Згідно із ч. 1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами для поновлення строку у розумінні ст. 127, ч. 2 ст. 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку мають містити викладення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. Відповідно, виходячи зі змісту ст. 127, ч. 2 ст. 171 ЦПК України поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Як вбачається з заяви, представник заявника зазначає, що судовий наказ боржник не отримувала, про його існування дізналася 18.09.2025 з постанови про відкриття ВП, яка надійшла з банку, при блокуванні грошових коштів, які призначена для соціальних виплат на дітей. Боржник не згодна ні з сумою боргу, ні з тим, що ця послуга надавалася та отримувалася, у силу того, що боржник не є власником квартири, вона належить ОСОБА_2 , боржниця з дітьми перебуває у Німеччині з лютого 2022 року, тобто, виник спір про право, який слід вирішувати у загальному позовному провадженні, тому, вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню.
Проте до заяви не долучено жодних доказів, з яких можливо було б однозначно встановити, звідки та коли саме (число, місяць, рік) дізналася заявник про видачу оспорюваного судового наказу, що має істотне значення для перевірки дотримання заявником визначеного ст.170 ЦПК України процесуального строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу від 28.01.2025, зважаючи на те, що у матеріалах справи наявний конверт, який надсилався боржникові на адресу її місця реєстрації разом з копією судового наказу, який повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Не долучено доказів до самої заяви, про поважність причин пропуску строку на подання заяви щодо скасування судового наказу.
Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 в справі 911/3142/19 сформував правову позицію, згідно з якою, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду.
Разом з цим, суд зазначає, що сам по собі факт запровадження воєнного стану не є автоматичною поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Для цього заявнику потрібно довести, що саме через введення воєнного стану виникли конкретні, об`єктивні перешкоди, які унеможливили своєчасне вчинення процесуальної дії, а також надати відповідні докази цих обставин.
Перебування боржника за кордоном саме по собі також не є поважною причиною для пропуску строку, оскільки сучасні можливості (консульства, пошта, електронні повідомлення, система «Електронний суд») дозволяють виконувати процесуальні дії. Проте, якщо за кордоном виникли об`єктивні, непереборні та істотні труднощі, які унеможливили своєчасне вчинення дії (наприклад, через форс-мажорні обставини), суд може визнати такий пропуск строку поважним, але за наявності цьому відповідних доказів.
Судом встановлено, що боржник свого зареєстрованого місця проживання не змінювала, зареєстрована за адресою надання послуг.
Відповідно до абз. 1 ч.2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Крім того, відповідно до ч.ч.2-5 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу має містити:
1) найменування суду, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;
4) наказ, що оспорюється;
5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.
4. Заява підписується боржником або його представником.
5. До заяви про скасування судового наказу додаються:
1) документ, що підтверджує сплату судового збору;
2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;
3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
Так, відповідно до п. 4 ч. 3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється. При цьому, разом із заявою про скасування судового наказу, заявником не надано наказу, який оспорюється.
Крім того, ч. 2 ст.183 ЦПК України передбачено, що до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Однак, до заяви не додано доказів надіслання (надання) заяви з додатками іншим учасникам справи (провадження).
Також, відповідно до п.1 ч.5ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028,00 грн.), тобто 151,40 грн.
При цьому, представником боржника сплачено судовий збір не у повному розмірі, а саме в сумі 122,00 грн.
Частиною 6 ст. 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.
Враховуючи, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу є неналежно оформленою та поданою після сплину встановлених строків без поважних причин, то останню необхідно повернути без розгляду.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 83, 170, 171, 258-261 ЦПК України, суддя,-
Заяву представника боржника ОСОБА_1 - адвоката Трачук Наталії Іванівни про скасування судового наказу по справі № 335/637/25 провадження №2-н/335/33/2025 від 28.01.2025 - повернути заявнику без розгляду.
Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її складення.

Повний текст ухвали складено 26.09.2025.

Суддя: О.О. Романько