Справа № 274/1124/25 Головуючий у 1-й інст. Вдовиченко Т. М.
Категорія 60 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

29 вересня 2025 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Борисюка Р.М., Шевчук А.М.

вирішуючи питання відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , малолітня особа ОСОБА_4 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Міністерство оборони України про усунення від права на отримання частки одноразової виплати грошової допомоги,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, 30 липня 2025 року безпосередньо до суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 31 липня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року залишено без руху з підстав не надання доказів на підтвердження отримання копії оскаржуваної ухвали 18.07.2025 та несплати судового збору. Надано апелянту строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали для звернення до Житомирського апеляційного суду із належними доказами поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 04.07.2024. Роз`яснено заявнику, що якщо заяву не буде подано в зазначений строк, то у відкритті апеляційного провадження судом буде відмовлено у порядку, встановленому ст. 358 ЦПК України. Роз`яснено заявнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути поданий безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянту на поштову адресу вказану в апеляційній скарзі, а саме: АДРЕСА_1 .

Також, копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена представнику ОСОБА_1 ОСОБА_5 на його поштову адресу, а саме: АДРЕСА_2 .

Крім того, копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була доставлена до електронної скриньки представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 06.08.2025 о 11:25:39.

Відповідно до рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 31.07.2025 були отримані ОСОБА_1 12.08.2025, та адвокатом Дмитрук М.Ф. 30.08.2025.

14 серпня 2025 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено докази отримання копії оскаржуваної ухвали від 04.07.2025 та квитанцію про сплату судового збору в сумі 605,60 грн.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2025 року визнано неповажними підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року. Продовжено ОСОБА_1 процесуальний строк на виконання ухвали Житомирського апеляційного суду від 31 липня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху. Встановлено для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення копії ухвали. Роз`яснено заявнику, що у випадку невиконання вимог ухвали судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Зазначена вище копія ухвали від 15.09.2025 була направлена апелянту на поштову адресу, а саме: АДРЕСА_1 .

Також, копія ухвали від 15.09.2025 була направлена представнику ОСОБА_1 ОСОБА_5 на його поштову адресу, а саме: АДРЕСА_2 .

Крім того, копія ухвали від 15.09.2025 була доставлена до електронної скриньки представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 25.09.2025 о 11:15:01.

29 вересня 2025 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, у якій остання підкреслює, що копію оскаржуваної ухвали від 04.07.2025 вона отримала 18 липня 2025 року. Вказує, що за повідомленням її представника ОСОБА_5 до його електронного кабінету до цього часу не надійшла копія оскаржуваної ухвали. Звертає увагу на те, що вона є учасником бойових дій, безпосередньо перебуває на бойових позиціях, а тому не має можливості постійно підтримувати зв`язок зі своїм адвокатом Дмитруком М.Ф., щоб вчиняти дії відносно зазначеної цивільної справи. Враховуючи вищевикладене просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

У рішенні від 19.02.2009 у справі «Христов проти України», заява №24465/04, Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити у контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення Європейського суду з прав людини від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії»).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (рішення Європейського суду з прав людини від 03.12.2003 у справі «Рябих проти росії»).

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день поставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (ч. 6 ст. 272 ЦПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 354 ЦПК України в редакції).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина друга статті 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (частина третя статті 354 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частин перша, друга статті 127 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі №521/2816/15-ц (провадження №61-14230сво18) зазначено, що апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні, не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження.

Верховний Суд у постанові від 12.10.2022 у справі №640/11452/19 вказав, що поважними причинами пропущення строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Також слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21.02.2018 у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено колегією суддів, що повний текст ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року був виготовлений - 04 липня 2025 року.

Відповідно до супровідного листа №274/1124/25/20441/25-Вих від 11.07.2025 ОСОБА_1 була направлена копія оскаржуваної ухвали 11 липня 2025 року.

Згідно витягу з офіційного сайту «Укрпошта» за штрих-кодовим ідентифікатором 067 ОСОБА_1 отримала копію ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року 18 липня 2025 року.

Разом з тим, відповідно до довідки про доставку електронного документу, копія оскаржуваної ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року була доставлена до електронного кабінету адвоката Дмитрук М.Ф. (представника ОСОБА_1 ) 05.07.2025 о 0:10:23 (а. с. 106).

Таким чином, відповідно до ч. 6, 7 ст. 272 ЦПК України ухвала Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року вважається врученою ОСОБА_1 - 06 липня 2025 року (дата доставлення копії оскаржуваної ухвали до електронного кабінету представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 ).

Відтак, строк на апеляційне оскарження ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року необхідно обраховувати з 07 липня 2025 року та який закінчився 21 липня 2025 року (з урахуванням вихідних днів).

У свою чергу апеляційна скарга подана до суду 30 липня 2025 року, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку.

Наявні в матеріалах справи докази свідчать про обізнаність ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_5 про постановлення оскаржуваної ухвали з 06 липня 2025 року, тому останні мали можливість подати апеляційну скаргу у встановлений законом п`ятнадцятиденний строк, який закінчився 21 липня 2025 року.

Колегія суддів звертає увагу на те, що матеріали апеляційної скарги не містять відомостей про відмову адвоката Дмитрук М.Ф. від представництва інтересів ОСОБА_1 в суді першої або апеляційної інстанцій, чи заяви ОСОБА_1 про розірвання угоди, тощо, про представництво її інтересів в суді першої чи апеляційної інстанцій адвокатом Дмитрук М.Ф. Навпаки подана апеляційна скарга підписана і ОСОБА_1 і її представником Дмитрук М.Ф.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Добросовісність учасників судового процесу, зокрема, полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Інша поведінка за певних обставин може свідчити про зловживання особою своїми правами.

Згідно із частиною третьою статті 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова невизначеність.

Верховний Суд у постанові від 05 грудня 2018 року у справі №487/4889/16-ц виснував, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Всі процесуальні дії чи бездіяльність представника, який представляє інтереси учасника справи в суді, створюють так само наслідки й для останнього, в тому числі, пов`язані із вчиненням чи невчиненням відповідних процесуальних дій.

Відтак, посилання ОСОБА_1 про отримання нею копії повного тексту ухвали - 18.07.2025 за встановлених обставин обізнаності її представника ОСОБА_5 з 06.07.2025 з його наявністю і змістом саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку, адже, як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у заяві про усунення недоліків від 29.09.2025 ОСОБА_1 не наведено жодного обґрунтування, що перешкоджало апелянту (заявнику) чи її представнику адвокату Дмитрук М.Ф. подати належно оформлену апеляційну скаргу у визначений законом строк.

Доказів підтвердження конкретних обставин, які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк, апелянтом не надано.

Крім того, в апеляційній скарзі та у заяві про усунення недоліків відсутні посилання на будь-які обставини непереборної сили, що перешкоджали ОСОБА_1 та її представнику Дмитрук М.Ф. подати апеляційну скаргу у встановлений законом п`ятнадцятиденний строк.

Згідно із пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, надаючи оцінку доводам ОСОБА_1 щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та наявним у матеріалах справи доказам в їх сукупності та співставленні, колегія суддів вважає, що такі причини є неповажними, а відтак з підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України, відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04 липня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , малолітня особа ОСОБА_4 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Міністерство оборони України про усунення від права на отримання частки одноразової виплати грошової допомоги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді