Провадження №2/389/319/24
У Х В А Л А

29 вересня 2025 року Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Берднікова Г.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Берднікової Галини Володимирівни від розгляду цивільної справи ЄУН 389/1205/24 (провадження №2/389/319/24) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним (нікчемним),

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Берднікової Г.В. знаходиться цивільна справа ЄУН 389/1205/24 (провадження №2/389/319/24) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним (нікчемним).

Справа знаходиться на стадії підготовчого провадження, яке наразі зупинено відповідно до ухвали суду від 08 квітня 2025 року про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи.

25 вересня 2025 року відповідачем у справі ОСОБА_1 подано до суду заяву про відвід головуючого судді Берднікової Г.В. від розгляду справи.

Як вбачається зі змісту заяви, відвід судді заявляється з мотивів зазначення суддею в ухвалі від 08 квітня 2025 року про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи стосовно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , неправдивої інформації щодо відсутності заперечень з його (відповідача) боку та його представника з приводу обраної позивачем експертної установи, порушення цим його процесуальних та матеріальних прав, норм закону, зокрема положення ч.3,5 ст.103 ЦПК України, п.9 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865 щодо визначення експертної установи. Експертиза відповідно до закону мала б проводитися в установі (підрозділі) Кіровоградської області. Вважає, що суддя Берднікова Г.В.навмисно надала в ухвалі від 08 квітня 2025 року неправдиву інформацію, стосовно не заперечення ним обраної установи, щоб згідно з п.9 Наказу №865 не указувати відповідні мотиви, тобто не мотивувати, бо таких мотивів у судді не було окрім мотивів сторонності на користь позивача ОСОБА_2 . Судом не було встановлено строку для обрання сторонами за взаємною згодою експертної установи, суддя Берднікова Г.В. відверто зайняла позицію сторони позивача ОСОБА_2 , діяла упереджено, не об`єктивно, навмисно не врахувала обставин справи. Ним були запропоновані в п`ятьох клопотаннях питання, роз`яснення яких на його думку потребували висновку експерта, однак ці питання суддя проігнорувала, не включила в текст ухвали, тобто відхилила їх, але не мотивувала і навіть не пояснила таке відхилення.

Наведені ним мотиви свідчать про упередженість та необ`єктивність судді.

Крім того, відповідач зазначає, що порушенням, яке достеменно свідчить про сторонність, домовленість, упередженість та необ`єктивність судді, є відсутність перевірки профільної установи проводити саме той вид експертизи, що є необхідним для правильного вирішення справи. Так, проведення експертизи судом було доручено ДСУ «Київське міське бюро судово-медичної експертизи», проте ухвала суду про призначення експертизи повернута вказаною установою до суду без виконання з посиланням на те, що дана установа виконує виключно судово-медичні експертизи. Для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи необхідно звернутися до профільної установи.

Також вказує, що оригінал медичної картки стаціонарного хворого №2003 ОСОБА_4 в 1 прим. на 39 рак. має ознаки кримінального правопорушення підробки медичних документів, яку в порушення ст.263 ЦПК України намагалась «прикрити» суддя Берднікова Г.В. Суддя діяла навмисно, цілеспрямовано в інтересах позивачки ОСОБА_2 , чим пояснюється поспіх передачі справи до експертизи без дослідження всіх матеріалів справи, які потрібні для методик, необхідних для експертів. Свідченням домовленостей між суддею Бердніковою Г.В. та стороною позивача є також клопотання ОСОБА_2 про об`єднання в одне провадження та передання на розгляд судді Берднікової Г.В. даної справи зі справою за його позовом до ОСОБА_2 .

Окрім того, відповідач вважає, що суддею Бердніковою Г.В. порушуються норми ч.1 ст.81, ст.89, 228, 243 ЦПК України, оскільки вона звужує гарантовані законом його права, зокрема ігнорує його клопотання про витребування судом доказів, про допит свідків, про з`ясування обставин справи, надання пояснень.

Відповідно до положень ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи (ч.8 ст.40 ЦПК України).

Дослідивши доводи викладені у заяві про відвід судді, оглянувши матеріали цивільної справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Конвенцією про захист прав і основоположних свобод людини і громадянина, ратифікованою Верховною Радою України 17 липня 1997 року, передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6).

Право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд.

Згідно з ч.2 ст.39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу, що передбачено ч.4 ст.36 ЦПК України.

В п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 «Про незалежність судової влади» роз`яснено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Окрім того, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Зваживши доводи, викладені у заяві про відвід, суд вважає, що відповідачем не наведено належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, передбачених п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України. Незгода з процесуальними рішеннями та діями головуючого, в розумінні положень ЦПК України не є підставою для відводу.До того ж, ухвала суду від 08 квітня 2025 року про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи оскаржувалася відповідачем до Кропивницького апеляційного суду та за наслідками перегляду апеляційною інстанцією залишена без змін.

Посилання ОСОБА_1 на вчинення суддею дій спрямованих на звуження та ігнорування гарантованих йому законом прав щодо витребування судом за його клопотанням доказів, допит свідків, з`ясування обставин справи, надання пояснень є безпідставними, оскільки справа знаходиться на стадії підготовчого розгляду, судом на виконання вимог ст.189 ЦПК України у підготовчому провадженні проводяться дії, необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, які передбачені ст.197 ЦПК України.

Доводи заявника про зговір судді з позивачем, її заінтересованість у результаті розгляду вказаної справи на користь позивача, ґрунтуються виключно на його суб`єктивних припущеннях.

Водночас, вирішуючи питання заявленого відводу, суд враховує усталену судову практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої при розгляді справи має забезпечуватися суб`єктивний критерій неупередженості (безсторонності) суду. У сторони мають бути відсутні будь-які побоювання у безсторонності суду. Кожна зі сторін вправі сподіватися на об`єктивне рішення у справі. Будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду.

Підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

При цьому, сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та упередженості судді при розгляді даної справи, а відтак у майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону.

Але, у зв`язку з вказаними вище обставинами, сторони у цій справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду. Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків. Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Згідно з роз`ясненнями ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії» у демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Зважаючи на аргументи заявника, суд вважає, що його позиція щодо упередженості судді є впевненою і непохитною. Вчинення будь-яких дій суддею в процесі він трактує на користь позивача (хоч і безпідставно), що вказує на сталу сформовану тотальну недовіру до судді. При цьому, враховуючи, що й стороною позивача також раніше за часом неодноразово виказувалась недовіра судді, що в сукупності із заявленим наразі відводом вказує на неможливість ефективного розгляду справи, з метою недопущення в подальшому невірного сприйняття учасниками справи судового рішення, суд вважає, за необхідне задовольнити відвід заявлений ОСОБА_1 .

Керуючись ст.36, 39, 40, 258, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву задовольнити.

Відвести суддю Берднікову Галину Володимирівну від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним (нікчемним).

Цивільну справу ЄУН 389/1205/24 (провадження №2/389/319/24)передати на повторний автоматизований розподіл для визначення іншого складу суду в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Берднікова