Справа № 703/615/22
Провадження № 2-во/752/189/25
У Х В А Л А

16 січня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Нікітенко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьмічової-Кисленко Єлизавети Володимирівни про виправлення описки в ухвалі постановленої 24 жовтня 2024 року у межах справи № 703/615/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

встановив:

у провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

24.10.2024 року у межах розгляду зазначеної вище справи судом постановлено ухвалу, якою повторно оголошено у судовому засіданні перерву до 17.12.2024 року; зобов`язано відповідача у справі надати суду матеріали з вільними підписами та почерком.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Кузьмічова-Кисленко Єлизавета Володимирівна звернулася до суду з заявою про виправлення описки у зазначеній вище ухвалі суду.

В обгрунтування заяви зазначила, що у 15 абзаці невірно зазначено прізвище та ініціали представника відповідача, а твердження зазначене в абзаці 17 цієї ж ухвали про те, що «позивач та його представник наполягали на тому, що зразки почерку та підпису допускаються по ксерокопіях матеріалів, що містять досліджувані підписи та почерк, експертне дослідження проведено судовим експертом, що позивач не скористався правом подачі суду альтернативного висновку» не відповідає матеріалам справи № 703/615/22 та відповідно позивач та його представник не висловлювали дану позицію в суді.

За частиною другою статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів справи № 703/615/22 Голосіївським районним судом міста Києва 24.10.2024 року постановлено ухвалу, якою вирішено:

оголосити у судовому засіданні перерву до 10 : 00 год. 24 жовтня 2024 року.

Визнати обов`язковою явку у судове засідання, призначене на 10 : 00 год. 24 жовтня 2024 року за адресою - місто Київ, вулиця Виставкова, 14А (кабінет №31), сторін у справі: ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 .

Зобов`язати: позивача ОСОБА_1 надати у судове засідання оригінал розписки від імені ОСОБА_2 від 15 грудня 2013 року;

сторони у справі надати суду матеріали з вільними підписами та почерком ОСОБА_2 , що були зроблені в період часу з 2012 року по 2014 рік включно;

ОСОБА_2 зробити у судовому засіданні в присутності учасників справи експерементальні зразки підпису та почерку.

Разом з тим, судом встановлено, що в абзаці 15 зазначеної вище ухвали невірно зазначено прізвище та ініціали представника відповідача «адвокат Кузьмічова-Кисленко Є.В.», у той час як вірне прізвище та ініціали представника відповідача - « Герасименко М.В. ».

Щодо виправлення описки в абзаці 17 описової частини ухвали постановленої 24.10.2024 року, суд зазначає наступне.

Так, зазначений вище абзац викладено наступного змісту, а саме: « Позивач та його представник наполягали, що почерку та підпису допускається по ксерокопіях матеріалів, що містять досліджувані підписи та почерк, експертне дослідження проведено судовим експертом, що позивач не скористався правом подачі суду альтернативного висновку».

Однак, перевіривши зміст клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьмічової-Кисленко Єлизавети Володимирівни про призначення повторної почеркозначої експертизи, яке надійшло через підсистему «Електронний суд» 12.02.2024 року, на зміст його обгрунтування, судом встановлено, що воно містить протилежне твердження.

Отже, суд приходить до висновку, що позивач та його представник не наполягали, що зразки почерку та підпису допускається по ксерокопіях матеріалів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень описки може бути вирішено без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Факт допущення зазначених описок підтверджується матеріалами справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258, 260-261, 269 ЦПК України, суд,

ухвалив:

заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьмічової-Кисленко Єлизавети Володимирівни про виправлення описки в ухвалі постановленої 24 жовтня 2024 року у межах справи № 703/615/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, задовольнити.

Виправити описку в ухвалі Голосіївського районного суду міста Києва постановленої 24 жовтня 2024 року, зазначивши:

у 15 абзаці прізвище та ініціали представника відповідача замість «адвокат Кузьмічова-Кисленко Є.В.» правильне прізвище та ініціали « адвокат Герасименко М.В.»;

у 17 абзаці вказати вірно « позивач та його представник не наполягали, що зразки почерку та підпису допускається по ксерокопіях матеріалів».

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею

(частина 2 статті 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду (частина 1 статті 353, стаття355 ЦПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. (Стаття 354 ЦПК України).

Суддя: К.Г. Плахотнюк