Справа № 438/1193/25
Провадження 2/438/499/2025
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

29 вересня 2025 року м. Борислав

Бориславський міський суд Львівської області у складі судді Дудар О.В.,

за участі секретаря судового засідання Валькович Г.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориславської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич Оксана Романівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Адвокат Наминанік О.С. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Бориславського міського суду Львівської області з позовною заявою до Бориславської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич О.Р. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є рідною донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження. ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бориславі Дрогобицького району Львівської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 19 березня 2024 року Бориславською міською радою Львівської області. На час смерті ОСОБА_2 , проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Місце проживання позивача не було зареєстроване за цією адресою станом на момент відкриття спадщини. Позивачу не було відомо, про те, що її мама є власником 1/2 частини житлового будинку з відповідними господарськими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та 1/2 частини земельної ділянки площею 0,0053 га, що розташована на АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:004:0137, та 1/2 частини земельної ділянки площею 0,0432 га, що розташована на АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:004:0136, оскільки за життя мама позивача ОСОБА_2 вчиняла дії щодо відчуження згаданої 1/2 частини житлового будинку та 1/2 згаданих земельних ділянок іншому співвласнику, зокрема ОСОБА_3 , яка є співвласником цього житлового будинку і цих земельних ділянок, і позивач була переконана, що мама подарувала їй свою частину житлового будинку та земельних ділянок. Також, жодних правовстановлюючих документів на вищевказане спадкове майно у позивача не було. Інший співвласник вказаних житлового будинку та земельних ділянок тривалий час проживає за кордоном і вони не часто спілкуються із позивачем. На початку липня 2025 року позивач довідалася про те, що її покійна мати на даний час є власником 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та 1/2 частини земельної ділянки, площею 0,0053 га| та 1/2 частини земельної ділянки площею 0,0432 га, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 . 23 липня 2025 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич О.Р. з приводу видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом, яке залишилося після смерті її матері. Проте нотаріус своїм листом від 23 липня 2025року №70/01-16 року відмовила позивачу у відкритті спадкової справи у зв`язку з тим, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, рекомендувала звернутися з позовом до суду за продовженням строку прийняття спадщини. Позивач просить врахувати, що через деякий час пі смерті матері позивача ІНФОРМАЦІЯ_2 померла і мати її чоловіка - ОСОБА_4 , яка хворіла і потребувала догляду.Також потребує постійного догляду чоловік позивача ОСОБА_5 , який є особою із третьою групи інвалідності безтермінові, постійно перебуває під наглядом лікарів.Інших спадкоємців, крім позивача, які б прийняли спадщину чи звернулися б до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, не має, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру від 23 липня 2025 року № 81965660.Оскільки пропуск строку у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини відбувся з поважних причин, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 8 серпня 2025 року вказана позовна заява (справа № 438/1193/25) передана судді Бориславського міського суду Львівської області Дудар О.В.

Ухвалою суду від 11 серпня 2025 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі № 438/1193/25. Розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 26 серпня 2025 року.

Судове засідання 26 серпня 2025 року не відбулось у зв`язку з неявкою учасників справи. Розгляд справи призначено на 23 вересня 2025 року.

15 серпня 2025 року від Бориславської міської ради Львівської області надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача. При вирішенні питання щодо задоволення позовних вимог покладається на думку суду.

Судове засідання 26 серпня 2025 року не відбулось у зв`язку з неявкою учасників справи. Розгляд справи призначено на 23 вересня 2025 року.

23 вересня 2025 року від представника позивача адвоката Наминанік О.С. про розгляд справи без участі позивача та її представника.

Також 23 вересня 2025 року від приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич О.Р. надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Ухвалою суду від 23 вересня 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі № 438/1193/25 та призначено її до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні Бориславського міського суду Львівської області на 29 вересня 2025 року.

У судове засідання 29 вересня 2025 року учасники справи не з`явились.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи заяви представника позивача, відповідача та третьої особи про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе розглянути справу без участі вказаних осіб на підставі наявних у справі доказів.

На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що позивач - ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_6 серії НОМЕР_2 , виданого Бориславським міським бюро ЗАГС Львівської області 15.вересня 1963 року, відповідно до якого ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_6 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 6 лютого 1986 року, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 уклали шлюб 6 лютого 1986 року, після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».

ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть cерії НОМЕР_1 , виданого 19 березня 2024 року Бориславською міською радою Львівської області.

Згідно з інформацією сектору реєстрації відділу надання адміністративних послуг останнє місце реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина до складу якої входить:

1/3 частини житлового будинку з відповідними господарськими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , та який належав спадкодавцю ОСОБА_2 : 1/3 ідеальної частини житлового будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 7 серпня 2009 року; 1/6 частка в праві власності на житловий будинок на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 1 лютого 2018 року;

1/2 частина земельної ділянки площею 0,0053 га, що розташована на АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:004:0137, цільове призначення - для індивідуального садівництва, яка належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29 травня 2018 року;

1/2 частина земельної ділянки площею 0,0432 га, що розташована на АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:004:0136, цільове призначення - для індивідуального садівництва, яка належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29 травня 2018 року.

Згідно відповіді, наданої приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич О.Р., та інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 нотаріусом не заводилась.

За наслідком звернення ОСОБА_1 до приватного нотаріусу Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич О.Р., 23 липня 2025 року позивачу повідомлено про відсутність підстав для відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений статтею 1270 ЦК України.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною 1 статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини ( частина 1 статті 1269 ЦК України).

Частиною 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частиною 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3 статті 1272 ЦК України).

Правила вказаної вище норми про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно положень абзацу 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд України у постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 сформулював важливий правовий висновок, що правила про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини конкретної справи. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 статті 1272 ЦК не застосовуються.

Вказана правова позиція послідовно використовується і у практиці Верховного Суду, який зокрема додатково роз`яснив, що головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова від 31 липня 2024 року у справі № 61-12010св23).

Як на підставу причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що їй не було відомо, про те, що її мама є власником вказаного вище майна, а також жодних правовстановлюючих документів на вищевказане спадкове майно у неї не було. Крім того, чоловік позивача ОСОБА_5 , є особою із ІІІ групою інвалідності безтерміново, постійно перебуває під наглядом лікарів, що підтверджується: копією довідки до і ста огляду МСЕК серії 12 ААВ №я 047252, виписками із медичної карти, медичними дослідженнями, у зв`язку з чим позивач постійно здійснює догляд за ним.

Також, просить врахувати те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла і мати її чоловіка ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого Дрогобицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції 8 січня 2025року, яка хворіла і також потребувала догляду.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

ОСОБА_8 своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки до липня 2025 року не знала про наявність спадкового майна та не мала відповідних правовстановлюючих документів, також мала необхідність здійснювати догляд за хворим чоловіком, а тому суд приходить до висновку, що позивач пропустила строк подачі заяви з поважних причин.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе встановити додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори на прийняття спадщини у три місяці.

Керуючись статтями 2, 5, 10-13, 19, 76, 81, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позові вимоги ОСОБА_1 до Бориславської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич Оксана Романівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у три місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Бориславська міська рада Львівської області, , місце знаходження: вулиця Шевченка, 42, місто Борислав, Дрогобицький район, Львівська область.

Третя особа: приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Василевич Оксана Романівна, місце знаходження: вулиця Д. Галицького, 6/1, місто Борислав, Дрогобицький район, Львівська область.

Суддя Олена ДУДАР