Провадження № 2-во/175/123/25
УХВАЛА

Іменем України

"18" вересня 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Білоусової О.М.,

за участю секретаря судового засідання Яшиної М.В.,

розглянувши питання про виправлення описки в рішенні суду, -

ВСТАНОВИВ:

Дніпровським районним судом Дніпропетровської області було ухвалено рішення 25 березня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина.

Представник позивача подав до суду заяву про виправлення описки в рішенні суду, а саме неправильно зазначено РНОКПП відповідача та період навчання.

Зазначає, що в резолютивній частині тексту рішення було помилково зазначено РНОКПП відповідача, як « НОМЕР_1 », замість правильного « НОМЕР_2 », також помилково зазначено календарний рік кінцевого строку навчання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як «до ІНФОРМАЦІЯ_2 », замість правильного «до ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в ухвалі чи рішенні описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в рішенні суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (ухвалі або рішенні), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19:

«Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення)».

При цьому, суд зауважує, що процесуальним законом встановлено заборону під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Як вбачається з поданої заяви про виправлення описки, заявник просить виправити, на його думку, описку в резолютивній частині судового рішення шляхом зазначення іншого періода навчання ОСОБА_3 .

В тексті рішення суду від 25.03.2025 року зазначено:

«Відповідно до довідки Національного університету цивільного захисту України від 28.02.2024 року №27/2-502, підтверджується, що ОСОБА_3 дійсно був зарахований 21.08.2023 року наказом №399 на денну (дистанційну, з використанням інформаційно-комунікаційних технологій) форму навчання та є студентом 1 курсу з терміном навчання 4 роки. Навчається за рахунок платних послуг та не отримує стипендії. Термін закінчення навчального закладу червень 2027 року.

Згідно листа від Національного університету цивільного захисту України від 29.01.2025 року, який витребувано ухвалою суду, зазначено, що ОСОБА_3 є студентом 2 курсу з терміном навчання 4 роки. Навчається за рахунок платних послуг та не отримує стипендії. У зв`язку з тим, що навчається дистанційно, місця для проживання у гуртожитку не надаються. Термін закінчення навчального закладу червень 2026 року».

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до листа від Національного університету цивільного захисту України від 29.01.2025 року, який витребувано ухвалою суду, зазначено, що термін закінчення навчального закладу червень 2026 року.

В свою чергу, виправляючи описку у своєму рішенні, суд не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, таким чином на момент ухвалення рішення суд не вбачає описок у своєму рішенні, а тому суд не може змінити зміст цього рішення.

Рішення суду від 25.03.2025 року у даній цивільній справі не містить описок, в частині виправлення календарного року кінцевого строку навчання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які підлягають виправленню в порядку ст.269 ЦПК України, оскільки суд врахував саме довідку, яка надійшла на запит суду - з зазначенням терміну навчання червень 2026 року.

Сторони, які не згідні з висновками суду, мають право на апеляційне оскарження судового рішення.

Таким чином, підстав для задоволення заяви представника позивача адвоката Доманського В.П. про виправлення описки в рішенні суду в частині виправлення календарного року кінцевого строку навчання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , немає.

За таких обставин, допущені судом описку в рішенні від 25 березня 2025 року підлягають частковому виправленню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Виправити допущену описку в тексті рішення суду від 25 березня 2025 року зазначивши РНОКПП відповідача - « НОМЕР_2 ».

В іншій частині вимог заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення безпосередньо до апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. М. Білоусова