Справа № 357/4368/25
Провадження № 2/357/2976/25
У Х В А Л А

25 вересня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки у рішенні суду від 13 серпня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року адвокат Ковбасюк-Боброва Альона Іванівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила: змінити розмір аліментів, які стягуються за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04.12.2020 року по цивільний справі № 357/10138/20 провадження 2/357/3930/20 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 на утримання доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 частини до 1/8 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи від дня набрання законної сили рішенням суду і до досягнення дитиною повноліття; відізвати виконавчий лист Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у цивільний справі № 357/10138/20 провадження 2/357/3930/20 виданий 06.12.2021 року.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 серпня 2025 року було задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів. Постановлено зменшити розмір аліментів, встановлений рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 грудня 2020 року справа №357/10138/20 провадження 2/357/3930/20 про стягнення ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1/4 до 1/8 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття. Після набрання рішення законної сили виконавчий лист, виданий Білоцерківським міськрайонним судом Київської області у справі №357/10138/20 відкликати.

Після ухвалення вищевказаного рішення, судом було виявлено, що в резолютивній частині рішенні суду при його виготовлені було допущено описку.

Описка полягає в тому, що в другому абзаці резолютивної частини рішення суду невірно зазначено по батькові відповідача « ОСОБА_5 », замість вірного « ОСОБА_6 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допушенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому рішенні описка впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в рішенні суду від 13 серпня 2025 року по цивільній справі № 357/4368/25 провадження №2/357/2976/25 допущену описку.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 серпня 2025 року по цивільній справі № 357/4368/25 провадження №2/357/2976/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, а саме другий абзац резолютивної частини рішення суду викласти в наступній редакції: «Зменшити розмір аліментів, встановлений рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 грудня 2020 року справа №357/10138/20 провадження 2/357/3930/20 про стягнення ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1/4 до 1/8 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 серпня 2025 року .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя Б. І. Кошель