УХВАЛА

15 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 761/24920/20

провадження № 61-10901ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва

від 26 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якого в частині вимог про стягнення середнього заробітку є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», правонаступником якого

є Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

22 серпня 2025 року АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року у цій справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга

на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється

з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право

на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Разом із тим, зі змісту касаційної скарги не вбачається клопотання (заяви)

про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Суд касаційної інстанції позбавлений можливості поновити строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише - за наявності відповідної заяви особи, яка подає скаргу.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали

про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави

для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк

або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповноважними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику слід подати до суду касаційної інстанції заяву (клопотання)

про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення, та надати відповідні докази на підтвердження причини пропуску такого строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції

про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України

до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж встановлено Законом України

«Про судовий збір».

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою

до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову,

але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового

та немайнового характеру.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у серпні 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2021 року становив 2 102,00 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Враховуючи викладене, заявник за подання касаційної скарги має сплатити

21 020,00 грн судового збору (10 510 х 200 %).

До касаційної скарги додано дві квитанції про сплату судового збору

в загальному розмірі 17 046,29 грн.

За таких обставин заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі

3 973,71 грн (21 020,00 грн - 17 046,29 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку

і розмірі.

Також, у прохальній частині касаційної скарги заявник, серед іншого, просить «Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 26.10.2023, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 26.02.2025, скасувати в частині задоволення позову та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу на суму 852 313,89 грн та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову

в задоволенні позову».

Разом із тим, рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2023 року, з урахуванням ухвали цього ж суду від 16 листопада 2023 року

про виправлення описки, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року, позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» від 05 червня 2020 року № 440-к «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» від 15 червня 2020 року № 480-к

«Про внесення змін до наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 05 червня 2020 року

№ 440-к «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» від 14 липня 2020 року № 630-к

«Про внесення змін до наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 05 червня 2020 року

№ 440-к «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновлено ОСОБА_1 на роботі в ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді заступника виконавчого директора з персоналу

з 14 липня 2020 року.

Стягнуто з ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі

5 291 581,39 грн.

Стягнуто з ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

в дохід держави судовий збір у розмірі 10 510,00 грн.

Оскільки прохальна частина касаційної скарги містить посилання на скасування судових рішень у частині стягнення середнього заробітку в сумі 852 313,89 грн,

а відповідно до резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2023 року, з урахуванням ухвали цього ж суду

від 16 листопада 2023 року про виправлення описки, залишеного без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року, стягнуто

на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі

5 291 581,39 грн, наведе свідчить про суперечливість вимог касаційної скарги в цій частині. Тому заявнику необхідно направити на адресу Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги разом з її копіями відповідно до кількості учасників справи, у якій уточнити вимоги її прохальної частини та викласти її відповідно

до резолютивної частини судового рішення.

Таким чином, касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки скаржником не виконані в повній мірі вимоги статті 392 ЦПК України щодо оформлення касаційної скарги.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі

якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених

статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва

від 26 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Сердюк