Справа № 358/724/25 Провадження № 2/358/584/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Романенко К.С.,

при секретарі Шпак К.М.,

за участю позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі клопотання позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про залучення до участі у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права користування житлом та стягнення моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, в якості представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться вищезазначена справа.

27 серпня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із клопотанням про реалізацію права представництва, в якому просила допустити у справі №358/724/25 у якості її представника ОСОБА_5 , додавши до клопотання договір про надання юридичних послуг від 27.08.2025, виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських форсувань фізичної особи - підприємця ОСОБА_5 та довіреність від 17.04.2025, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чухрій О.С.

У підготовчому судовому засіданні позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_1 заявили спільне клопотання про залучення до участі у справі в якості їх представника ОСОБА_5 за довіреністю від 17.04.2025 року, посвідченою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чухрій О.С.

Представник відповідача Богуславської міської ради Київської області Будянська Ю.В. в підготовчому судовому засіданні щодо розгляду клопотання, поклалася на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників справи, перевіривши фактичні обставини клопотання, дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з вимог ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до положень ст.59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч.ч. 1, 3 ст.237Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат/або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч.4 ст.62 ЦПК України).

Вимогами ст.131-2 Конституції України передбачено, що незалежність адвокатури гарантується. Разом з тим, відповідно до пп.11 п.16-1 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1та статті 132-1 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Статтею 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що Верховний Суд, висловив свою позицію в постанові від 27 грудня 2018 року по справі №589/3937/17, де робить кілька висновків.

По-перше: суд вправі відносити справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду; по-друге: справа може бути визнана малозначною лише за постановлення ухвали суду про віднесення її до категорії малозначних; по-третє: справа не може бути малозначною в силу закону, якщо серед позовних вимог наявні вимоги немайнового характеру.

Оскільки вищевказана цивільна справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст.19 ЦПК України не може бути визнаною судом малозначною, оскільки містить вимоги немайнового характеру, і розглядається за правилами загального позовного провадження, відтак представником позивача у цій справі може бути виключно адвокат.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч.4 ст.62 ЦПК України).

Позивачами не надано суду доказів про наявність у ОСОБА_5 статусу адвоката та не підтверджені його повноваження, як адвоката.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_1 не надали належних документів на підтвердження повноважень у справі ОСОБА_5 , тому останній не може бути допущеним судом як представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 .

Отже, в задоволенні клопотання позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості їх представника ОСОБА_5 за нотаріально посвідченою довіреністю слід відмовити.

Керуючись ст.ст.13, 43, 48, 49, 51, 58, 60, 259-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про залучення до участі у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до Богуславської міської ради Київської області про визнання права користування житлом та стягнення моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, в якості представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 - ОСОБА_5 - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на залучення представника у цивільній справі № 358/724/25, який має право на здійснення адвокатської діяльності.

Роз`яснити ОСОБА_1 його право на законного представника у відповідності до ст. 242 ЦК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко