Провадження № 2-р/752/22/25
У Х В А Л А

Іменем України

22 вересня 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі судді Слободянюк А.В., розглянувши заяву представника позивача про роз`яснення рішення у справі №752/25555/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про зміну способу участі батька у вихованні та праві доступу до дитини, визначення порядку участі батька у спілкуванні та вихованні сина,-

в с т а н о в и в:

Заявник, представник позивача - адвокат Волков В.Е., звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою, в якій просить суд: роз`яснити судового рішення у справі № 752/25555/24, в частині, що стосується побачення ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 , а саме: чи є обов`язковою умовою зустрічей батька з сином в літній період щороку, та зимовий період у непарні роки скасування воєнного стану в Україні, та чи означає це, що забезпечення відповідачем зустрічей сина з батьком є обов`язковим у визначений судом графік та не може тлумачитися відповідачем суб`єктивно в контексті "бажання" або "не бажання" приїжджати з сином в Україну в обумовлений час.

Заява обґрунтована тим, що з резолютивної частини є неясним та незрозумілим для позивача і відповідача умов проведення дитини днів канікул з батьком влітку та взимку, а саме в контексті визначення суду "на час перебування дитини на території України". Сторонами у справі припускається декілька варіантів тлумачення рішення суду в цій частині.

Так, в абзаці 5 резолютивної частини рішення викладено умову, при якій батько проводить час зі своїм сином під час літніх канікул та у непарні роки зимових канікул: " на час перебування дитини на території України".

Зміст даного абзацу рішення, сторонами тлумачиться по-різному. Батько дитини вважає, що "час перебування дитини в Україні вважається тоді, коли буде скасований воєнний стан. однак, відсутність у резолютивній частині чіткого формулювання "на час перебування дитини на території України" - дало привід відповідачу тлумачити рішення суду на власний розсуд, що незалежно від скасування воєнного стану, батько буде мати змогу проводити час з сином тільки тоді, коли мама (відповідач) забажає приїхати в Україну.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Таким чином, законодавець визначив дискреційне повноваження суду щодо повідомлення учасників справи при розгляді питання про роз`яснення рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснюється.

У даному випадку суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про розгляд питання щодо роз`яснення рішення, а тому розгляд цього питання проводиться без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження без проведення судового засідання, що відповідає положенням ч. 13 ст. 7 ЦПК України. Фіксування судового процесу не здійснювалося.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 17 липня 2025 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про зміну способу участі батька у вихованні та праві доступу до дитини, визначення порядку участі батька у спілкуванні та вихованні сина.

Зобов`язано ОСОБА_4 не чинити перешкод у спілкуванні ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його вихованні.

Змінено ОСОБА_1 спосіб та порядок участі у вихованні та спілкуванні з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено наступний спосіб:

на час перебування дитини за кордоном:

- спілкування батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засобами дистанційного зв`язку (Viber, WhatsApp, Telegram та/або Skype, Zoom) щовівторка, щочетверга та щосуботи з 19:00 до 19:30 за київським часом.

на час перебування дитини на території України:

- щороку під час літніх канікул перебування дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із батьком ОСОБА_1 20 днів за місцем проживання батька;

- у непарні роки під час різдвяно-новорічних свят перебування дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із батьком ОСОБА_1 за місцем його проживання чи відпочинку протягом 14 днів, починаючи з першого дня офіційних канікул, встановлених у закладі, де навчається дитина;

- спілкування батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засобами дистанційного зв`язку (Viber, WhatsApp, Telegram та/або Skype, Zoom) щовівторка, щочетверга та щосуботи з 19:00 до 19:30 за київським часом.

У задоволенні іншої частини позову - відмовлено.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз`ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню. Крім того, відповідно до ст. 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Як вбачається з матеріалів справи, резолютивна частина рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 липня 2025 року є чіткою, зрозумілою та не припускає кілька варіантів тлумачення.

Таким чином суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення заяви представника позивача - адвоката Волкова А.В. про роз`яснення рішення, оскільки текст рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 липня 2025 року є зрозумілим, з чітким викладом резолютивної частини із зазначенням висновку суду по суті позовних вимог.

Крім того, слід зазначити, що обставини щодо мотивів прийнятого рішення, судом наведено в мотивувальній частині рішення.

При цьому, доповнення резолютивної частини новими обставинами чи умовами щодо скасування воєнного стану є недопустим та буде фактично доповненням ухваленого судового рішення, що є порушенням норм процесуального права.

Додатково суд роз`яснює заявнику, що у разі незгоди заявника з рішенням суду, він не позбавлений можливості оскаржити вказане рішення суду в апеляційному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 271 Цивільного процесуального кодексу України, п.п. 19, 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника позивача про роз`яснення рішення у справі №752/25555/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про зміну способу участі батька у вихованні та праві доступу до дитини, визначення порядку участі батька у спілкуванні та вихованні сина, відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя А.В. Слободянюк