Номер провадження по справі 2/387/535/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2025 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області у складі

головуючого судді Солоненко Т. В.

із секретарем судового засідання Косюг І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Новоукраїнська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

16.06.2025 року від адвоката Дмитруха Дмитра Миколайовича до суду надійшла позовна заява в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Новоукраїнська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позову представник позивачки зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер двоюрідній брат позивачки ОСОБА_3 , на тимчасово окупованій території України, а саме у місті Сімферополі Автономна Республіка Крим, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 22.01.2025, виданим Новоукраїнським ВДРАЦС у Новоукраїнському районі Кіровоградської області. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме земельну ділянку площею 5,5697 га, кадастровий номер :02:000:0128, яка, відповідно до ст. 1218 ЦК України увійшла до складу спадщини. В силу приписів ст. 1265 ЦК України позивач є спадкоємцем п`ятої черги. Відповідач по справі донька спадкодавця ОСОБА_4 є спадкодавцем за заповітом та не прийняла спадщину. В період шестимісячного строку, встановленого законом для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме з 18.07.2024 по 18.01.2025, позивачка не змогла своєчасно звернувся із заявою до нотаріуса з об`єктивних та не залежних від неї причин, а саме через військову агресію російської федерації проти України, що призвело до зупинення роботи всіх нотаріусів на території АР Крим та відсутності можливості здійснити відправку заяви про прийняття спадини поштовим зв`язком. Крім того, позивачці був необхідний додатковий час для отримання документів з тимчасово окупованої території, які є необхідними для подання зави про прийняття спадщини. За вказаних обставни позивачка неодноразово зверталася до суду для встановлення відповідних юридичних фактів. 03.02.2025 завідувачем Новоукраїнської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинний зв`язок із померлим та пропуском строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. У випадку не поновлення строку для подання заяви про прийняття спадщини на майно, спадкове майно буде успадковане відповідачкою ОСОБА_2 , що порушить права та законні інтереси позивачки. За наведеного позивачка просить суд встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 23.06.2025 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі №387/964/25, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23.06.2025. Також витребувано від державного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області завірену належним чином копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

08.08.2025 до суду надійшов лист державного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Шевченко Н. Г. №358/01-16 від 04.08.2025 та надано копію спадкової справи №21/2025 заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Виконавши завдання підготовчого провадження, судом закрито дану стадію цивільного процесу та призначено справу до розгляду по суті на 03.09.2025, про що 08.08.2025 постановлено відповідну ухвалу.

На визначену судом дату позивач не з`явився. Представник позивача правом участі в судовому засіданні також не скористався. Подав до суду заяву від 03.09.2025, в якій просив судовий розгляд справи по суті провести без позивача та його представника. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В заяві, що надійшла до суду 18.07.2025, зазначила, що повністю визнає заявлений позивачкою позов і не заперечує проти ухвалення судом рішення про задоволення позову.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Новоукраїнська державна нотаріальна контора Кіровоградської області явку свого представника в судове засідання не забезпечила. 08.08.2025 надала до суду заяву про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори.

Згідно із частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з огляду на таке.

Згідно із частинами першою, четвертою статті 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 , виданого Новоукраїським ВДРАЦС у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (а.с.10).

Рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області по справі №396/108/25 від 17.01.2025 заяву ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_5 , заінтересована особа: Новоукраїнський відділ ДРАЦС у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території України - задоволено. Встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Карбівка Новоукраїнського району Кіровоградської області, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 , в місті Сімферополь Сімферопольського району Автономної Республіки Крим, Україна (а.с. 11-13).

Рішенням Добровеличківського районного суду Кіровоградської області по справі ЄУН 387/259/25 від 25.03.2025 заяву представника заявника ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа Добровеличківська селищна рада Новоукраїнського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин - задоволено. Встановлено факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Сімферополь Сімферопольського району Автономна Республіка Крим є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 14-16).

За життя ОСОБА_3 набув право власності на земельну ділянку площею 5,57 га, кадастровий номер 02:000:0128, що знаходиться на території Карбівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії КР №20050Т4 (а.с. 17,18).

ОСОБА_3 склав заповіт від 19.09.2019, яким земельну ділянку, що належить йому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії КР №005074 виданий Добровеличківською районною державною адміністрацією 23.09.2009, заповів дочці ОСОБА_2 .

Постановою державного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Шевченко Н.Г. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинний зв`язок із померлим та пропуском строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.19).

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України ).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК України.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважних причин.

Як було зазначено позивачкою, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини через військову агресію російської федерації проти України, що призвело до зупинення роботи всіх нотаріусів на території АР Крим та відсутності можливості здійснити відправку заяви про прийняття спадини поштовим зв`язком. Крім того, позивачці був необхідний додатковий час для отримання документів з тимчасово окупованої території, які є необхідними для подання заяви про прийняття спадщиди. Поряд з цим, позивачка неодноразово зверталася до суду для встановлення відповідних юридичних фактів.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити позивачці додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Враховуючи обставини справи, а також наведені позивачкою причини, які є об`єктивними та істотними, враховуючи визнання позову відповідачкою, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Його тривалість необхідно визначити у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для подання такої заяви.

Щодо розподілу судових витрат.

За змістом ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на сторону відповідача.

Враховуючи те, що позивачка у своїй позовній заяві не зазначила про відшкодування понесених нею судових витрат, суд дійшов висновку про покладення цих витрат на позивачку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Кропивницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженки села Карбівка Добровеличківського району Кіровоградської області, жительки села Карбівка Новоукраїнського району Кіровоградської області, РНОКПП НОМЕР_3 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителька селища Гвардійське Сімферопольський район АР Крим, РНОКПП в матеріалах справи відсутній;

третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Новоукраїнська державна нотаріальна контора Кіровоградської області (27100, м. Новоукраїнка Кіровоградської області, вулиця Соборна, 43).

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО