ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/9660/19 Головуючий суддя І інстанції Штих Т. В.
Провадження № 22-ц/818/3558/25 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: купівлі-продажу
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Шевцової К.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Михайловина Дмитра Васильовича на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 29 квітня 2025 року, у цивільній справі № 638/9660/19, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна про визнання недійсним договору купівлі- продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права,

в с т а н о в и в:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.07.2021 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права - відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року Рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 липня 2021 року скасоване та ухвалено нове, яким позов задоволено частково: Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 204,3 кв.м., житловою площею 108,3 кв.м., укладений 30 листопада 2017 року між ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко Олександром Сергійовичем, реєстровий номер 7-496; Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартир АДРЕСА_2 , загальною площею 181,8 кв.м., житловою площею 129,3 кв.м., укладений 30 листопада 2017 року між ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко Олександром Сергійовичем, реєстровий номер 7-498; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 204,3 кв.м., житловою площею 108,3 кв.м., номер запису про право власності: 23892336 від 12 грудня 2017 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 181,8 кв.м., житловою площею 129,3 кв.м., номер запису про право власності: 23892430 від 12 грудня 2017 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 121,2 кв.м., житловою площею 49,7 кв.м., номер запису про право власності: 35517540 від 17 лютого 2020 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 75,5 кв.м., житловою площею 19,6 кв.м., номер запису про право власності: 35517811 від 17 лютого 2020 року; У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 12.02.2025 року касаційну скаргу ОСОБА_4 задоволено. Постанову Полтавського апеляційного суду від 02 листопада 2023 року скасовано, а рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 липня 2021 року залишено в силі.

04 березня 2025 року представник ОСОБА_4 адвокат Стець М. Л. звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення у справі № 638/9660/19.

На обґрунтування заяви вказав, що на підставі Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року було проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 :

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70627281 від 11.12.2023 10:12:10) на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626765 від 11.12.2023 09:59:38) на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Лозовською Мариною Михайлівною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626258 від 11.12.2023 09:47:28) на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

одночасно відповідні речові права ОСОБА_4 на вищевказані квартири припинені.

Вказане підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Вказує, що оскільки Постановою Верховного Суду від 12.02.2025 року касаційну скаргу ОСОБА_4 задоволено. Постанову Полтавського апеляційного суду від 02 листопада 2023 року скасовано, а рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 липня 2021 року залишено в силі. Тому просив суд допустити поворот виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19.В порядку повороту виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19:

скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , здійснену:

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70627281 від 11.12.2023 10:12:10) на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626765 від 11.12.2023 09:59:38) на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Лозовською Мариною Михайлівною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626258 від 11.12.2023 09:47:28) на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

Поновити державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , а саме:

на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 2034, виданого 12.12.2017, видавник: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гнилицька Т.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 29 квітня 2025 року заяву представника ОСОБА_4 - адвоката Стеця Максима Леонідовича про поворот виконання рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права- задоволено.

Допущено поворот виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19.

В порядку повороту виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19:

скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , здійснену:

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70627281 від 11.12.2023 10:12:10) на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626765 від 11.12.2023 09:59:38) на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Лозовською Мариною Михайлівною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626258 від 11.12.2023 09:47:28) на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

Поновлено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , а саме:

на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 2034, виданого 12.12.2017, видавник: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гнилицька Т.В.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Михайловин Дмитро Васильович через систему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви про поворот виконання судового рішення.

Апеляційна скарга мотивована тим, що розгляд справи відбувся за відсутності належним чином повідомлених учасників справи; розгляд відбувся з порушенням принципу змагальності, стороні позивача у справі не було забезпечено можливості ознайомитись із заявою про поворот виконання рішення та доказами, які надані заявником, суд проігнорував численні звернення щодо відсутності цих документів в матеріалах електронної справи в підсистемі «Електронний суд», не вжив заходів щодо долучення цих документів до справи і розглянув справу за відсутності представника позивача, хоча було подане відповідне клопотання про відкладення, без жодних мотивів його відхилення в оскаржуваній ухвалі.

Зауважує, що відповідно до протоколу судового засідання від. 29.04.2025, наявного в матеріалах електронної справи, вбачається, що суд встановив відсутність у судовому засіданні учасників справи: ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 . Однак, з протоколу судового засідання від 29.04.2025 не вбачається, що суд встановив факт належного повідомлення учасників справи, перевірив наявність доказів їх повідомлення про дату, час та місце розгляду справи. Відповідно до матеріалів електронної справи, повістки учасникам справи були сформовані 21.04.2025 про виклик у судове засідання на 29.04.2025. З урахування дати відправлень повісток про виклик до суду, 14-денний строк зберігання поштових відправлень перед їх поверненням до відправника, то станом на 29.04.2025 у суду були взагалі відсутні докази повідомлень учасників про дату час та місце розгляду їх справи.

Крім того, представником позивача неодноразово заявлялось про відсутність повідомлень від суду щодо позивача. Аналогічна інформація і щодо інших учасників справи. В протоколі судового засідання від 29.04.2025 взагалі відсутні відомості про повідомлення третьої особи. Також у протоколі судового засідання від 29.04.2025 зазначено про ніби то представництво адвокатом Стець М.Л. інтересів двох відповідачів ОСОБА_8 , ОСОБА_4 . Відповідно до оскаржуваної ухвали, саме в інтересах ОСОБА_4 подана заява про поворот виконання рішення суду. Однак, щодо представлення інтересів ОСОБА_4 адвокатом Стець М.Л. то ця обставина викликає обґрунтовані сумніви щодо її дійсності, оскільки в матеріалах справи (а.с. 37-38) під час розгляду справи в Дзержинському районному суді м.Харкова, як судом першої інстанції, Єременко О.В.. подавав нотаріально посвідчену заяву про те, що в подальшому його інтереси буде представляти виключно один адвокат Ісаєва Юлія Володимирівна. Суду достовірно відомо про вказану обставину, однак, виходячи з протоколу судового засідання, суд не перевірив факт повідомлення Єременка О.В. про наявність такої справи і судового засідання, не перевірив повноваження представника, виходячи з інших матеріалів справи.

Відсутні докази повідомлення учасників справи (в тому числі позивача) і в матеріалах електронної справи. ЄСПЛ, у справі «Лазаренко та інші проти України», № 70329/12, від 27.09.2017, зазначає, що для забезпечення дотримання принципу рівності сторін заявники мали бути повідомлені про апеляційні скарги, подані у їхніх справах. Сторони заперечили, що їх справді було про це повідомлено. Проте Суд зазначає, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагали, щоб у випадку надсилання судових документів поштою, вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, мала повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагало, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи (див. пункти 15 та 21). Якби цю процедуру було дотримано, то в матеріалах справи містилось би підтвердження про отримання. Враховуючи відсутність таких повідомлень, в тому числі і в матеріалах електронної справи, є обґрунтовані підстави вважати, що справа розглянута без повідомлення учасників. У Постанова КЦС/ВС від 18.04.2022 у справі № 522/18010/18 (№ в ЄДРСР104086146) зазначено, що обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї із основних засад (принципів) цивільного судочинства відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою. З урахуванням неповідомлення учасників справи 638/9660/19 про дату, час і місце судового засідання щодо ряду учасників справи, в тому числі позивача, - є підстави для скасування судового рішення.

Вказує, що розгляд питання відбувся з порушенням принципу змагальності та права на доступу до суду. Представнику позивача не було забезпечено навіть можливості ознайомитись із заявою та документами, які додавав заявник, аби перевірити обґрунтованість вимог, надати пояснення чи заперечення.31.03.2025 - Представник позивача, адвокат Михайловин Д.В., для ознайомлення з матеріалами справи, зокрема самою заявою про поворот виконання судового рішення, доданими до заяви доказами звернувся до суду із заявою про доступ до матеріалів електронної справи 638/9660/19. Заява подана через підсистему «Електронний суд». Зареєстрована за № 20043/25-Вх (вхідна дата: 01.04.2025). Копія заяви від 31.03.2025 надається. Вказана заява про надання доступу судом була успішно проігнорована. 18.04.2025 - Представник позивача, адвокат Михайловин Д.В., повторно звернувся із заявою про ознайомлення з матеріалами електронної справи, оскільки відомості про представника не були внесені до відомостей про учасника справи і був відсутній доступ до таких електронних матеріалів. Заява подана через підсистему «Електронний суд». Зареєстрована за № 24707/25-Вх (вхідна дата: 21.04.2025). Копія заяви від 18.04.2025 надається. 21.04.2025 Представнику позивача, адвокату Михайловин Д.В. був наданий доступ до матеріалів електронної справи. Однак, під час ознайомлення зі справою було встановлено відсутність заяви про поворот виконання рішення, додатків до такої заяви тощо. Станом на момент подання апеляційної скарги такі досі відсутні, наявні лише фіксація автоматизованого розподілу, судові повістки, реєстраційні документи (із заявами представника позивача адвоката Михайловин Д.В.), оскаржувана ухвала. Відомості з матеріалів електронної справи до яких було надано доступ надаються. Враховуючи, що наступне засідання було призначено на 29.04.2025, а заява про поворот та додатки до неї відсутні в матеріалах електронної справи, адвокатом Михайловин Д.В. неодноразово вживались дії щодо комунікації з канцелярією суду та апаратом судді (помічник та секретар) щодо отримання цих документів, оскільки без ознайомлення з ними неможливо надати будь-які пояснення чи заперечення, перевірити обґрунтованість вимог тощо. Однак, незважаючи на обіцянки апарату судді, заява про поворот виконання судового рішення та додатки до неї не були надані та досі відсутні в матеріалах електронної справи. 29.04.2025 - Представник позивача, адвокат Михайловин Д.В., звернувся із заявою якою вимагав усунути обставини відсутності матеріалів в електронній справі 638/9660/19 (провадження № 6/638/169/25) та доповнити електронну справу 638/9660/19 (провадження № 6/638/169/25) сканованими копіями документів заяви з додатками, які були подані заявником та стали підставою відкриття провадження № 6/638/169/25 у справі 638/9660/19. У зв`язку з необхідністю отримання та ознайомлення з вказаними вище документами, судове засідання по справі № 638/9660/19 відкласти на інший час та на іншу дату, про що повідомити сторони завчасно. Заява подана через підсистему «Електронний суд». Зареєстрована за № 27006/25-Вх. Вхідна дата: 29.04.2025. Копія заяви від 29.04.2025 надається. Однак, вказана заява була успішно проігнорована судом, не надано жодного мотиву її відхилення в оскаржуваній ухвалі, суд не забезпечив стороні позивача доступу до матеріалів справи, можливості реалізувати свої процесуальні права, надати пояснення чи заперечення, грубо порушив засади цивільного судочинства, зокрема принцип змагальності сторін, безсторонності, надавши таким чином перевагу стороні заявника і значно обмеживши сторону позивача (в особі представника) у здійсненні необхідних процесуальних прав. Вища рада правосуддя своїм рішення від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затвердила «Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» У пункті 123 цього Положення визначено, які документи входять до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС, залежно від форми їх подання. А в пункті 124 цього Положення, чітко закріплено: У разі надходження заяви учасника справи щодо ознайомлення з матеріалами справи чи окремими документами в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» суд, який отримав таку заяву, забезпечує сканування відповідних матеріалів справи чи окремих документів у паперовій формі, що перебувають у такому суді, та долучає їх до матеріалів електронної судової справи. Враховуючи такий обов`язок суду відсканувати та додати матеріали справи до електронної справи, то їх відсутність в електронній справі свідчить або про їх відсутність взагалі (що виключає постановлення оскаржуваної ухвали взагалі) або про бездіяльність суду, що призвела до грубого порушення норм процесуального права та обмеження сторони у реалізації її прав, що може бути підставою скасування судового рішення. Тут також варто звернути увагу і на практику ЄСПЛ у випадках незабезпечення стороні доступу до поданих заяв, скарг тощо. ЄСПЛ у справі «Грица та Шадура проти України», № 3075/13 та № 63879/13, від 27.06.2019, вказує, що Заявниці стверджували, що не отримували копій касаційних скарг і не були повідомлені про касаційне провадження у своїй справі, внаслідок чого не мали можливості заперечити проти вимог іншої сторони. Під час розгляду заяв ЄСПЛ звернув увагу на загальні принципи процесуальної рівності сторін, викладені в тому числі у рішенні «Лазаренко та інші проти України». У вказаному рішенні ЄСПЛ підкреслив, що кожній стороні судового спору має бути забезпечена можливість ознайомитись із запереченнями чи доказами іншої сторони, та надати щодо них власні пояснення, оскільки принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні можливості представляти свою справу за однаково вигідних умов. ЄСПЛ також відзначив, що стаття 6 Конвенції не може вимагати від судів забезпечення бездоганного функціонування поштового зв`язку, проте охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу. ЄСПЛ констатував, що незабезпечення національними судами отримання Заявницями поданих у їхніх справах касаційних скарг або принаймні інформування Заявниць про такі скарги призвело до порушення принципу процесуальної рівності сторін, а отже пункту 1 статті 6 Конвенції.

Зазначає, що представник позивача протягом тривалого часу зазначав як про відсутність доступу до матеріалів електронної справи, про відсутність основних документів, пов`язаних з розглядом справи (які досі відсутні). І суд, не сприяв стороні у наданні доступу до таких документів, не вжив жодні заходи і не виконав свої обов`язки щодо формування електронної справи. Тобто, суд не був безстороннім, порушив принцип змагальності, взагалі позбавивши сторону позивача, реалізувати свої процесуальні права, визначені ЦПК України. Це пряме порушення судом основних засад цивільного судочинства. У постанові КЦС/ВС від 18.04.2022 у справі № 522/18010/18 (№ в ЄДРСР104086146) міститься висновок про те, що правильним по суті рішення є в тому випадку, коли воно відповідає вимогам законності й обґрунтованості, оскільки порушення останніх має наслідком зміну або скасування оскарженого судового рішення. Оскаржене судове рішення належить залишати без змін за наявності незначних порушень закону, які вже були усунені при розгляді справи, або ж таких, які можуть бути виправлені судом апеляційної інстанції. Правило про те, що «не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань» стосується випадків, коли такі недоліки не призводять до порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства. Тобто, Верховний Суд наголошує на необхідності неухильного дотримання основних засад цивільного судочинства, і формулює висновок про необхідність скасування судового рішення у випадку порушення засад (принципів) цивільного судочинства під час розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, за відсутності учасників справи, які не з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно з вимогами ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції не повністю відповідає.

Відповідно до ч.2 ст.129 Конституції України до основних засад судочинства належить змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у ст.ст.12,13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Повідомлення про судове засідання відноситься до елементу змагальності сторін та є обов`язком суду.

За змістом п.2 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях.

Порядок повідомлення учасників справи про дату, час і місце розгляду справи встановлений ст.ст.128-130 ЦПК України, про належне повідомлення особи про дату, час і місце судового засідання може свідчити розписка.

За змістом ч.2 ст.211, ч.2 ст.223 ЦПК України, про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, перешкоджає розгляду справи.

Неповідомлення судом учасників процесу про дату, час і місце судового засідання є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, частиною першою якої передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції зазначив, що у судове засідання Інші учасники справи на судове засідання 29.04.2025 року не з`явилися причин неявки до суду не повідомили.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази (зворотні повідомлення про вручення судової повістки), що позивач та інші учасники справи були належним чином повідомлені судом про судове засідання, призначене на 29 квітня 2025 року, в якому була постановлена оскаржувана ухвала суду.

Суд першої інстанції на наведене належної уваги не звернув та розглянув справу за відсутності доказів належного повідомлення позивача та інших учасників справи про розгляд даної справи, чим позбавив їх можливості скористатись наданими їй процесуальними правами, передбаченими нормами процесуального законодавства.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Таким чином недотримання судом першої інстанції норм процесуального права призвело до порушення права позивача у справі на справедливий суд, що в силу п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції не може бути залишена в силі та підлягає скасуванню, а заява про поворот виконання рішення розгляду по суті в суді апеляційної інстанції.

Вирішуючи заяву представника ОСОБА_4 адвоката Стеця Максима Леонідовича про поворот виконання рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права, колегія суддів вважає, що дана заява підлягає задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 26.06.2019 ОСОБА_1 звернулася в суд з указаним позовом, у якому просила: визнати недійсними договори купівлі-продажу квартир АДРЕСА_6 та АДРЕСА_7 , укладені 30 листопада 2017 року між ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 , посвідчені державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко О.С., реєстрові №7-496, №7-498; витребувати указані житлові приміщення із незаконного володіння ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 , скасувавши державну реєстрацію речового права, а саме: номер запису про право власності: 23892336 від 12.12.2017; 23892430 від 12.12.2017; 35517540 від 17.02.2020; 35517811 від 17.02.2020.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.07.2021 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права - відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року Рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 липня 2021 року скасоване та ухвалено нове, яким позов задоволено частково: Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 204,3 кв.м., житловою площею 108,3 кв.м., укладений 30 листопада 2017 року між ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко Олександром Сергійовичем, реєстровий номер 7-496; Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартир АДРЕСА_2 , загальною площею 181,8 кв.м., житловою площею 129,3 кв.м., укладений 30 листопада 2017 року між ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_5 , та ОСОБА_3 , посвідчений державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко Олександром Сергійовичем, реєстровий номер 7-498; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 204,3 кв.м., житловою площею 108,3 кв.м., номер запису про право власності: 23892336 від 12 грудня 2017 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 181,8 кв.м., житловою площею 129,3 кв.м., номер запису про право власності: 23892430 від 12 грудня 2017 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 121,2 кв.м., житловою площею 49,7 кв.м., номер запису про право власності: 35517540 від 17 лютого 2020 року; Скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 75,5 кв.м., житловою площею 19,6 кв.м., номер запису про право власності: 35517811 від 17 лютого 2020 року; У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 12.02.2025 року касаційну скаргу ОСОБА_4 задоволено: Постанову Полтавського апеляційного суду від 02 листопада 2023 року скасовано, а рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 липня 2021 року залишено в силі.

Колегія суддів при вирішенні заяви про поворот виконання судового рішення враховує позицію Конституційного Суду України щодо тлумачення ст.380 ЦПК України, яка регулює питання застосування інституту повороту виконання рішення, поворот виконання рішення - це повернення сторін виконавчого провадження в первинне становище у зв`язку із скасуванням виконаного рішення суду з метою поновлення їхніх прав.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Він можливий лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року №3-рп/2011 поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Частиною 9 ст.444 ЦПК України передбачено, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом (ч.1 ст.446 ЦПК України).

Отже, поворот виконання рішення, якщо цього вимагає відповідач, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення.

Зі змісту вищевказаних норм слідує, що поворот виконання рішення представляє собою повернення стягувачем боржнику всього, що ним було отримано за скасованим згодом рішенням з метою відшкодування боржнику збитків, завданих виконанням рішення. Отже, поворот виконання є процесуальною формою поновлення судом порушених прав боржника, що забезпечує можливість зворотного стягнення зі стягувача всього безпідставно отриманого ним за скасованим рішенням. З іншого боку, поворот виконання рішення є самостійним засобом захисту прав сторін, який повинен здійснюватися шляхом подання заяви про поворот виконання. Необхідність у повороті виконання судового рішення і поверненні сторін у первісне становище виникає тоді, коли рішення виконане, але згодом скасоване судом апеляційної чи касаційної інстанції, якщо цей суд закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Поворот виконання пов`язаний із цілим рядом юридичних фактів: скасування раніше ухваленого і виконаного рішення, яке набрало законної сили; набранням новим судовим рішенням законної сили (рішенням про повну або часткову відмову у задоволенні позову, ухвалою про залишення позову без розгляду або закриття провадження у справі); вказівка на поворот виконання у новому судовому рішенні.

Замість скасованого рішення приймається нове, яке за своїм змістом протилежне первісному, у зв`язку з чим боржник має право вимагати відновлення первісного положення і повернення йому того, що було передано стягувачеві. Це є реакцією на аномальний розвиток ситуації щодо захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.

Відповідно до абз.2-3 ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором або, у випадку скасування рішення Міністерства юстиції України, прийнятого відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, посадовою особою Міністерства юстиції України. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

Згідно статті 444 ЦПК України, якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

За змістом наведених вище норм, поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі, чи у разі закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду.

Поворот виконання пов`язаний із цілим рядом юридичних фактів: скасування раніше ухваленого і виконаного рішення, яке набрало законної сили; набранням новим судовим рішенням законної сили (рішенням про повну або часткову відмову у задоволенні позову, ухвалою про залишення позову без розгляду або закриття провадження у справі); вказівка на поворот виконання у новому судовому рішенні.

Замість скасованого рішення приймається нове, яке за своїм змістом протилежне первісному, у зв`язку з чим боржник має право вимагати відновлення первісного положення і повернення йому того, що було передано стягувачеві. Це є реакцією на ситуацію щодо захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.

Із вищезазначеного суд робить висновок, що інститут повороту виконання рішення суду насамперед необхідний та регулює відносини, у разі якщо в інший спосіб неможливо повернути в попередній стан правовідносини, які були вирішені скасованим судовим рішенням.

Застосовуючи поворот виконання рішення суду суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнуте з нього за скасованим рішенням суду.

З матеріалів даної справи вбачається, що Постановою Верховного Суду від 12.02.2025 року було скасовано Постанову Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року на підставі якої було проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 :

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70627281 від 11.12.2023 10:12:10) на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626765 від 11.12.2023 09:59:38) на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Лозовською Мариною Михайлівною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626258 від 11.12.2023 09:47:28) на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

одночасно відповідні речові права ОСОБА_4 на вищевказані квартири припинені, а тому наявні правові підстави для задоволення заяви представника ОСОБА_4 адвоката Стеця Максима Леонідовича про поворот виконання рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права, доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують.

За встановлених обставин суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що в даному випадку слід застосувати поворот виконання рішення, повернути сторони виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим рішенням.

Отже, користуючись своїм правом, заявник звернувся до суду першої інстанції із заявою про поворот виконання рішення суду, так як на його користь було ухвалено судове рішення.

Доводи апеляційної скарги в цій частині висновків суду не спростовують.

Доводи скарги про те, що протокол судового засідання містить неточності, то колегія суддів відхиляє ці доводи, з огляду на п.4 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право : ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти.

Аргументи скарги про те, що представник позивача не ознайомився з матеріалами справи та заявою про поворот виконання рішення, то колегія суддів їх відхиляє та роз`яснює, що апелянт не позбавлений можливості відповідно до п.1 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2019 у справі № 569/15646/16-ц).

Отже, зміст інституту повороту виконання рішення полягає у поновленні сторін виконавчого провадження у попередньому становищі шляхом повернення стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням відповідачу (боржнику).

При цьому підстави для здійснення повороту виконання за скасованим (зміненим) рішенням є чітко обмеженими в процесуальному законі, оскільки поворот допускається лише у випадках якщо суд у результаті розгляду справи по суті: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Зважаючи на наведене колегія суддів апеляційного суду вважає, що заявник- ОСОБА_4 має право на повернення в порядку повороту виконання рішення суду квартир, які вибули з його власності в порядку виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 , яка скасована Постановою Верховного Суду від 12.02.2025 року (а.с.82-87 т.3).

Враховуючи викладене, доводи, викладені в апеляційній скарзі є частково обґрунтованими, ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, з одночасним ухваленням нового судового рішення про задоволення заяви про поворот виконання рішення суду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Повноваження суду апеляційної інстанції визначено статтею 374 ЦПК України, згідно пункту 2 частини першої якої за результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення згідно пункту 4 частини першої статті 376 ЦПК України є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За приписами пункту 3 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Згідно ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Згідно положень абзацу 2 ч. 2 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування бо зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 не було належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, колегія суддів бере до уваги, однак вважає, що таке порушення норм процесуального права не призвело до неправильного вирішення питання про поворот виконання судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач та інші учасники не були належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви поворот виконання судового рішення, ухвалу суду першої інстанції слід скасувати та постановити нову, якою заяву про поворот виконання судового рішення задовольнити.

Керуючись ст.ст. 259, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Михайловина Дмитра Васильовича задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 29 квітня 2025 року-скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Заяву представника ОСОБА_4 адвоката Стеця Максима Леонідовича про поворот виконання рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права, задовольнити.

Допустити поворот виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19.

В порядку повороту виконання Постанови Полтавського апеляційного суду від 02.11.2023 року по справі № 638/9660/19:

скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , здійснену:

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70627281 від 11.12.2023 10:12:10) на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Черниченко Тетяною Олексіївною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626765 від 11.12.2023 09:59:38) на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101);

07.12.2023 року державним реєстратором Лозовською Мариною Михайлівною Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області (Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 70626258 від 11.12.2023 09:47:28) на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

Поновити державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , а саме:

на 2-кімнатну квартиру АДРЕСА_3 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 1-кімнатну квартиру АДРЕСА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) на підставі висновку, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічного паспорту, серія та номер: б/н, виданого 11.12.2019, видавник: ФОП ОСОБА_6 ;

на 4-кімнатну квартиру АДРЕСА_5 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 2034, виданого 12.12.2017, видавник: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гнилицька Т.В.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня ухвалення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складений 22 вересня 2025 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді колегії Ю.М.Мальований.

О.Ю.Тичкова.