У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.09.2025

м. Лозова Харківської області

Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:

головуючого - Харабадзе К.Ш.,

за участю секретаря - Петренко Ю.С.,

Справа № 629/4431/25

Номер провадження 2/629/1297/25

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

третя особа Лозівська державна нотаріальна контора Харківської області

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу про визначення заяви про відмову від прийняття спадщини недійсною

у с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду із даною позовною заявою.

В позовній заяві представником позивача було заявлено клопотання про витребування з Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області копії спадкової справи № 167/2020, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, представником позивача заявлено клопотання про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи для встановлення психічного стану позивача.

18.09.2025 на адресу суду представником позивача подано заяву про зміну предмета позову, яка ним була надіслана відповідачу.

Позивачка та її представник у судове засідання не з`явились, представник позивача в наданій суду заяві просив розгляд справи проводити за його відсутності, на задоволенні клопотання про витребування доказів та призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи наполягає.

Відповідачка у судове засідання не з`явилась, в наданій суду заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності, проти задоволення позовних вимог заперечує.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явилась, просила розгляд справи проводити за її відсутності, винесення рішення суду залишила на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У підготовчому засіданні з`ясовано, що ухвалою судді відкрито провадження у справі, спір не врегульований, від учасників справи будь-яких інших клопотань з питань передбачених ст. 197 ЦПК України до суду не надходило.

Щодо клопотання про витребування доказів, суд зазначає на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

З огляду на викладене, враховуючи, що спадкова справа має значення для вирішення справи по суті, суд вважає доцільним клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити.

Щодо клопотання представника позивача про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, суд зазначає на таке.

Згідно ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення-учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків /ст. 76 ЦПК України/.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень /ст. 77 ЦПК України/.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи /ст.79 ЦПК України/.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування /ст. 80 ЦПК України/.

Згідно ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ч. 1 ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Тобто, згідно ч. 1 ст. 298 ЦПК України суд призначає для встановлення психічного стану фізичної особи судову психіатричну експертизу лише за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи.

Разом з тим, позивачем та її представником не були надані суду докази, які б свідчили про відповідний психічний розлад здоров`я позивача. Клопотань, про витребування вказаних доказів, матеріали справи не містять.

Відтак, з огляду на приписи ст.ст. 76-80 ЦПК України, заявником не надано достатніх доказів, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність підстав для призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи.

Щодо заяви представника позивача про зміну предмета позову, суд зазначає на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмету або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмету позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмету, і підстав позову не допускається.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст. 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 зазначив, що необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Оскільки представником позивача у встановлений законом строк подано заяву про зміну предмета позову, при цьому підстави позову залишилися незмінними, суд вважає за необхідне заяву про зміну предмета позову прийняти до розгляду та долучити до матеріалів справи.

З урахуванням вказаного, суд доходить висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 189, 196-198, 200 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову від 18.09.2025 представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 про визнання відмови від прийняття спадщини недійсною, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Витребувати у строк до 01.10.2025 з Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області належним чином засвідчену копію спадкової справи № 167/2020, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали направити Лозівській державній нотаріальній конторі Харківської області - для виконання.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Клопотання про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи, - залишити без задоволення.

Закрити підготовче провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Лозівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання відмови від прийняття спадщини недійсною, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Призначити справу до судового розгляду на 11 годин 15 хвилин 02.10.2025 в приміщенні Лозівського міськрайонного суду Харківської області

Ухвали окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст. 353, 354, 355 ЦПК України

Суддя Карина ХАРАБАДЗЕ