П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2025року м. Київ

Справа №754/10941/24

Апеляційне провадження № 22-ц/824/7483/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В. суддів: Желепи О.В., Поліщук Н.В. за участю секретаря Федорчук Я.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва, постановлену під головуванням судді Сенюти В.О. 21 січня 2025 року у м. Київ, у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що сторона позивача в призначені підготовчі засідання 25 листопада 2024 року та 21 січня 2025 року не з`явилася, заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача на момент проведення підготовчого засідання до суду не надходило, а тому суд вважав за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням ОСОБА_1 , її представником, подана апеляційна скарга, в якій зазначається про порушенням судом норм процесуального права, а висновки суду, викладені в оскаржуваній ухвалі є помилковими та передчасними. Представник вказує на те, що суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду не врахував ту обставину, що ними було подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого засідання.

Також представник вказує на те, що у цій справі закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулось, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, а тому підстави для застосування положень ч.3 ст. 257 ЦПК України були відсутні.

Таким чином, суд першої інстанції не мав підстав для залишення позову без розгляду, оскільки суд допустився формального підходу до вирішення питання про залишення позову без розгляду , не врахувавши нетривале знаходження справи на розгляді у суді, накопичення значної кількості матеріалів у справі, які потребують правового аналізу.

На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Київської міської ради наводить доводи щодо незгоди з позовними вимогами по суті спору, доводів щодо незгоди з доводами апеляційної скарги відзив не містить.

В судовому засіданні, ОСОБА_1 та її представник підтримали апеляційну скаргу з підстав викладених у ній та просили її задовольнити.

Київська міська рада свого представника в судове засідання не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції, причини неявки суду не повідомили, а тому колегія суддів вважала за можливе розглянути справу за відсутності сторони відповідача.

Заслухавши доповідь судді, пояснення позивача та її представника, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, що у серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування /а.с. 1-40/.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 01 жовтня 2024 року об 11.30 год. /а.с. 43/.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2024 року за клопотанням представника позивача витребувано від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори завірені належним чином копії матеріалів спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 /а.с. 67,68/.

Згідно протоколу судового засідання від 01 жовтня 2024 року розгляд справи було відкладено на 25 листопада 2024 року о 12.00 год /а.с. 66/.

Про підготовче засідання призначене на 25 листопада 2024 року представник позивача - адвокат Кравченко К.М., яка діє від імені та в інтересах останньої, повідомлялась шляхом направлення судової повістки на її електронну адресу зазначену нею в позовній заяві. Згідно довідки про доставку електронного листа, судова повістка була доставлена до електронної скриньки 01 жовтня 2024 року о 14.43 год. /а.с. 72/.

18 листопада 2025 року на електронну пошту суду від представник позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якій вона просила відкласти розгляд справи призначений на 25 листопада 2025 року о 12.00 год у зв`язку з перебуванням у черговій відпустці з 11 листопада 2024 року по 29 листопада 2024 року /а.с. 76/.

Згідно протоколу судового засідання від 25 листопада 2024 року, сторони в судове засідання призначене на 25 листопада 2024 року не з`явились, судом першої інстанції було задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 21 січня 2025 року о 10.00 год. /а.с. 79/.

Про підготовче засідання призначене на 21 січня 2025 року о 10.00 год. представник позивача - адвокат Кравченко К.М., яка діє від імені та в інтересах останньої, повідомлялась шляхом направлення повідомлення у додаток Viber. Згідно довідки про доставку повідомлення у додаток Viber, повідомлення було доставлено 26 листопада 2024 року о 11.14 год /а.с. 84/.

15 січня 2025 року на електронну пошту суду від представник позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання призначеного на 21 січня 2025 року о 10.00 год в режимі відеоконференції /а.с. 144/.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16 січня 2025 року в задоволені заяви представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено /а.с. 145,146/.

Представником позивача 13 січня 2025 року через систему «Електронний суд» подано до суду першої інстанції клопотання про відкладення розгляду справи (підготовчого засідання) призначеного на 21 січня 2025 року о 10.00 год, у зв`язку з її участю в іншому судовому засіданні /а.с. 149/.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що сторона позивача в призначені підготовчі засідання 25 листопада 2024 року та 21 січня 2025 року не з`явилася, заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача на момент проведення підготовчого засідання до суду не надходило, а тому суд керуючись положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України вважав за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.

Зокрема, ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Процесуальний закон не містить застереження про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов'язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позов без розгляду. Зазначена норма права дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про місце, день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі №450/1805/18 (провадження № 61-2329св20).

З наведених обставин вбачається, що позивач та її представник будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи не з`явилися у підготовчі засідання призначені на 25 листопада 2024 року та 21 січня 2025 року , та в ході розгляду справи не надали заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а тому суд першої інстанції дійшов законного і обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду не врахував ту обставину, що стороною позивача було подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого засідання, суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, оскільки вказані посилання жодного правового значення для залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача не мають.

Також не заслуговують на увагу суду доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції на стадії підготовчого провадження не наділений повноваженнями залишити позовну заяву без розгляду через повторну неявку позивача, оскільки на день постановлення оскаржуваної ухвали вже діяли положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (в редакції закону від 29 червня 2023 року, що введена в дію з 18 жовтня 2023 року), які передбачають залишення позовної заяви без розгляду через повторну неявку позивача у підготовчому судовому засіданні.

Таким чином, доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність повторної неявки в підготовче судове засідання, належним чином повідомленого позивача. А отже наявні всі обов`язкові умови для застосування передбачених ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у підготовче засідання чи в судове засідання.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалена із додержанням норм процесуального права, а тому не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: О.В. Желепа

Н.В. Поліщук

Повний текст постанови складений 11 вересня 2025 року.