Справа №296/3418/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира:

головуючого судді Єригіної І.М.,

секретар судового засідання Барашивець Т.С.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Саух Ю.О.,

свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Саух Юлії Олегівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В мотивування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка є матір`ю позивачки ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно: 38/100 (тридцять вісім сотих) частин житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування, посвідченим Другою житомирською державною нотаріальною конторою 06 березня 1989 року за реєстром №2-1274; земельна ділянка площею 0,0359 га за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю, виданим Виконавчим комітетом Житомирської міської ради 20 квітня 1999 року. Позивачка ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею за законом після померлої матері ОСОБА_4 . Заповіт на випадок своєї смерті померла не складала. Інших спадкоємців за законом у померлої немає. ОСОБА_1 з дня смерті матері господарює у належній померлій частині житлового будинку, сплачує комунальні платежі, здійснює догляд за нерухомістю та за земельною ділянкою. В неї на руках знаходяться всі правовстановлюючі документи на належне померлій ОСОБА_4 майно. У шестимісячний строк після смерті матері позивачка ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з причин впевненості, що: саме користування та догляд за частиною житлового будинку та земельною ділянкою, які належали померлій матері, сплата комунальних послуг, зберігання правовстановлюючих документів це і є підтвердження прийняття спадщини після померлої; отримання від нотаріуса свідоцтв про право на спадщину (правовстановлюючих документів на своєї ім`я) лише формальність, яку можна владнати в будь-який час після смерті спадкодавця; дороговартісність процедури оформлення спадкових документів у нотаріуса потребує певного накопичення фінансових ресурсів, а отже часу; так позивачка є єдиною дочкою, а отже і єдиною спадкоємицею у своєї покійної матері, інших близьких родичів померла не мала, тому і проблем з оформленням спадкових прав не буде. Просить визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною та поновити його.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 05.05.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, представник Житомирської міської ради подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні вказала, що є двоюрідньою сестрою ОСОБА_1 , зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її тітка ОСОБА_4 , після її смерті ОСОБА_1 заїхала в будинок в якому жила її матір і піклувалась про нього, вказала, що разом з матір`ю ОСОБА_1 не жила, однак приходила і допомагала останній. З 2018 року ОСОБА_1 мала проблеми зі здоров`ям, однак лікувалась самостійно, оскільки має важки матеріальний стан та має на утриманні дев`ять дітей. Похованням матері займась ОСОБА_1 самостійно.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні вказав, що ОСОБА_1 це двоюрідня сестра його дружини ОСОБА_2 , в листопаді 2018 року померла мати позивачки, позованням ОСОБА_1 займалась самостійно, оскільки є єдиною дочкою померлої. Після смерті матері у позивачки погіршився стан здоров`я, іноді не могла ходити, їй допомагали діти, до лікарні не зверталась.

Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши свідків, суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , даний факт підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 13.11.2018 року.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 15.06.1967 року матір`ю ОСОБА_5 є ОСОБА_6 .

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 16.02.1985 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_7 , прізвище після укладення шлюбу « ОСОБА_8 ».

Відповідно до довідки приватного нотаріуса Білецької Н.С. від 17.10.2024 року № 647/02-14 ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_4 .

Згідно відповіді приватного нотаріуса Білецької Н.С. від 17.10.2024 року ОСОБА_1 відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 25.03.2020 у справі № 409/59/18 (провадження № 61-47227св18) викладено правову позицію згідно з якою:

«За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог.

Ухвалюючи рішення суд враховує аргументи та доводи сторін, встановлені фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема те, що позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ст. 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

При цьому, суд також бере до уваги відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру, що свідчить про те, що права та інтереси інших осіб порушені не будуть.

Суд вважає, що в ситуації, що склалася, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. При цьому завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Отже, враховуючи, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вважала спадщину прийнятою та мала важкий фізичний та фінансовий стан, хворобу, то пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Відтак, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд дійщов висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги представника позивача адвоката Саух Юлії Олегівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 (три) місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Обчислення визначеного додаткового строку почати з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: Житомирська міська рада, м. Житомир, майд. ім. С.П. Корольова, 4/2, .

Суддя: І.М. Єригіна