"22" вересня 2025 р. Справа № 363/1590/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді,

встановив:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відвід судді Олійник С.В., поданою представником позивача адвокатом Гаро Г.О., в якій посилається на обставини, що, на його думку, викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді. Зокрема, зазначає, що суддею було надано відповідачу додатковий строк на подання відзиву та зустрічної позовної заяви без належних доказів поважності причин пропуску строку. Окрім цього, позивач звертає увагу на тимчасове вимкнення відео- та аудіофіксації під час судового засідання, що, на його думку, може свідчити про позапроцесуальне спілкування.

Ознайомившись із матеріалами справи, відеозаписом судового засідання та поданою заявою, суд дійшов наступного, з огляду на таке.

Частиною третьою статті 39 ЦПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно частини восьмої статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, та і після відкриття провадження у справі (частина перша статті 40 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Заявляючи відвід, заявник повинен навести об`єктивні причини дійсних обставин, які б викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 12, 13 ЦПК України, суд зобов`язаний забезпечити кожній стороні в реалізації процесуальних прав.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному і безпосередньому дослідженні.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів(ч. 5 ст. 83 ЦПК України).

Відповідно до ст. 247.ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

В підготовче засідання позивач та представник позивача не з`явились, подали суду заяву про розгляд підготовчого засідання у їх відсутності.

Відповідач у підготовчому засіданні просила надати строк для подання доказів поважності пропуску строку для звернення з відзивом та зустрічною позовною заявою.

У разі, якщо сторона посилається на поважні причини пропуску процесуального строку, але не надала відповідних доказів, суд має право надати їй розумний строк для усунення таких недоліків. Відповідно до частини 5 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання таких доказів.

Щодо відкладення підготовчого засідання суд виходив з наступного. У підготовчому засіданні суд задовольнив клопотання відповідача про відкладення судового розгляду з метою надання доказів поважності пропуску строку для подання відзиву та зустрічної позовної заяви. Таке рішення суд ухвалив, виходячи з пояснень відповідача, наданих під час підготовчого засідання, згідно з якими відповідач у період своєї відсутності покладалася на своїх представників, які не подали у встановлений строк ані відзив, ані зустрічну позовну заяву. У зв`язку з цим відповідач фактично була позбавлена реальної можливості реалізувати своє процесуальне право. За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність надання відповідачу додаткового строку для подання відповідних доказів причин пропуску процесуального строку на подання відзиву та зустрічної позовної заяви. Суд у даному випадку не ухвалював рішення про поновлення строку, а лише надав можливість надати документи, що підтверджують поважність його пропуску. Такі дії відповідають принципу забезпечення змагальності сторін і не є вирішенням справи по суті.

Щодо тимчасового припинення відео- та аудіо фіксації суд зазначає, що під час судового розгляду справи здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що передбачено ст. 247 ЦПК України. Аудіофіксація є єдиною обов`язковою формою фіксації судового засідання. Відеофіксація застосовується лише у разі наявності відповідного клопотання сторони або в разі участі сторони в режимі відеоконференції. Представник позивача, який мав право брати участь у засіданні в режимі відеоконференції, не приєднався, подав заяву про можливість розгляду справи у його відсутність, з`ясувавши ці обставини, фіксацію судового процесу забезпечено секретарем судового засідання відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України. Факт тимчасового припинення відеофіксації, технічно зафіксований у межах засідання, у зв`язку з відсутністю представника позивача в режимі відеоконференції, не є доказом позапроцесуального спілкування. Тим більше, відсутні будь-які докази чи свідчення, які б підтверджували порушення принципів неупередженості або незалежності суду. Таким чином, твердження позивача є безпідставними, ґрунтуються на припущеннях і не мають належного правового підтвердження.

Заявляючи відвід, заявник повинен навести об`єктивні причини дійсних обставин, які б викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

З огляду на підстави заявленого відводу, судом не встановлено обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності головуючого судді у справі (пункт 5 частини першої статті 36 ЦПК України), а тому заява вважається необґрунтованою.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, в порядку статей 33, 40 ЦПК України, передає заяву про відвід судді для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду в даній справі.

Керуючись статтями 33, 36, 39, 40, 260, 353 ЦПК України, суд

постановив:

заяву позивача ОСОБА_1 , поданої представником позивача адвокатом Гаро Ганною Олександрівною про відвід судді Олійник С.В у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід судді Олійник С.В. передати до канцелярії Вишгородського районного суду Київської області для передачі судді, визначеному в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В.Олійник