Справа № 627/545/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
22 вересня 2025 року с-ще Краснокутськ
Краснокутський районний суд Харківської області у складі:
головуючого: судді В.А. Каліберди,
з участю секретаря судового засідання Н.Д. Коломієць,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Краснокутськ Богодухівського району Харківської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
До Краснокутського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між сторонами та зареєстрований 17 січня 2019 року Виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №01.
Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивує тим, що сторони перебувають у шлюбі з 17 січня 2019 року, який зареєстрований Виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №01. Від цього шлюбу мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач зазначає, що протягом подружнього життя з відповідачем часто виникали сварки та непорозуміння через різні погляди на життя, несумісність характерів, сімейні відносини між ними не склалися. На даний час сім`я розпалася повністю, сумісне проживання припинено, тому за глибоким переконанням позивача сенсу підтримувати подальші сімейні відносини немає. Майновий спір відсутній. Після розірвання шлюбу син буде проживати з позивачкою. Оскільки шлюб з відповідачем існує формально, позивач наполягає на його розірванні, на примирення не згодна.
Ухвалою суду від 25.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена завчасно та в установлений законом строк. До позову надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та в установлений законом строк шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання, які відповідач отримав особисто 28.06.2025, 16.08.2025 року, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення. Дані докази свідчать про належне повідомлення. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні. 07.08.2025 ОСОБА_2 було подано заяву про відкладення розгляду справи з метою врегулювання спору у досудовому порядку, після чого відповідач у судові засідання не з`являвся, заяв про відкладення чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подав.
Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також беручи до уваги те, що відповідач клопотань про відкладення судового засідання суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне проводити судовий розгляд за відсутності відповідача.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.
Враховуючи, що у матеріалах справи є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за відсутності відповідача та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Відповідно до ч.2 ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
З матеріалів справи встановлено, що 17 січня 2019 року сторони зареєстрували шлюб Виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №01, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від цього шлюбу мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Судом встановлено, що між сторонами відсутні любов, повага, взаєморозуміння, взаємопідтримка, спільні життєві інтереси, разом не проживають, спільне господарство не ведуть, позивач миритися не бажає, що унеможливлює спільне життя подружжя та збереження шлюбу.
Враховуючи наведене, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши письмові докази, суд вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам сторін. Відповідачем не надано відзиву на позов із зазначенням заперечень та доказів на підтвердження можливості збереження сім`ї.
У відповідності із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони не мають наміру зберегти шлюб.
У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, враховуючи, що сім`я існує формально, сімейно - шлюбні відносини припинені, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Згідно з ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.
Позивач ОСОБА_1 зазначила у позовній заяві після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 113, 114 СК України, ст. ст. 4, 5, 13, 76-83, 141, 223, 265, 280-283 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою с. Слобідка Краснокутського району Харківської області, РНОКПП: НОМЕР_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем с. Слобідка Краснокутського району Харківської області, РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований 17 січня 2019 року Виконавчим комітетом Колонтаївської сільської ради Краснокутського району Харківської області, актовий запис №01.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 суму сплаченого судового збору у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 за її бажанням шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Каліберда В. А.