Справа № 545/3097/25
Провадження № 2/545/1926/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" вересня 2025 р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Любчика О.В., за участю секретаря судового засідання Мамишевої А.Е., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовною заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути збитки, нанесені АТ «Полтавагаз» по ліквідації аварійної ситуації через пошкоджений газопровід, яка сталася з вини відповідача, на загальну суму 8419,69 грн.

Позов обґрунтовано тим, що 20.08.2024 від відповідача до Аварійно-диспетчерської служби АТ «Полтавагаз» надійшло повідомлення, що внаслідок наїзду легкового автомобіля, д.н.з. НОМЕР_1 на газопровід-ввід середнього тиску пошкоджено кран. Внаслідок чого відбувався витік природного газу на газопроводі середнього тиску, що призвело до не облікованих витрат природного газу та понесення товариством витрат. Відповідач в добровільному порядку не відшкодував збитки нанесені АТ «Полтавагаз», а тому товариство змушено було звернутися до суду з позовом про стягнення коштів у примусовому порядку.

Ухвалою суду від 22.07.2025 відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.33).

У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений відповідно до ст. ст. 128, 129 ЦПК України, у наданій до суду заяві просила проводити розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, щодо заочного рішення не заперечувала (а.с.25).

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, був належним чином повідомлений про час та дату розгляду справи, відповідно до ст. ст. 128,129 ЦПК України. Приймаючи до уваги, що представник позивача не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення, суд відповідно до ст.280 ЦПК України, ухвалив проводити заочний розгляд справи.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Із заявки №1601 вбачається, що ОСОБА_1 повідомив Аварійно-диспетчерську службу, що 20.08.2024 внаслідок наїзду легкового автомобіля державний номер НОМЕР_1 на газопровід-ввід середнього тиску було пошкоджено кран Ду 20 мм. Встановлено заглушку Ду 20 мм на газопровід замість пошкодженого крану, витік газу усунуто, складено акт та взято письмові пояснення (а.с.12).

На місці аварії складено акт 1601 про те, що прибувши на місце виклику 20.08.2025 о 16:15 год з`ясовано, що внаслідок наїзду легкового автомобіля ВАЗ2106, д.н.з. НОМЕР_1 було пошкоджено газопровід-ввід с/т. Внаслідок удару пошкоджено кран на г/п ду 20 мм (переломився на 2 частини по корпусу). Працівниками АДС демонтовано залишки пошкодженого крану, встановлено заглушку ду 20 мм та опломбовано. Взято письмові пояснення з абонента, витік газу усунуто, складено акти (а.с.18).

Як вбачається з пояснювальної записки від 20.08.2024, ОСОБА_1 почув вибух газової труби, на подвір`ї, за кермом автомобіля НОМЕР_1 був інший водій ОСОБА_2 , претензій до робітників Полтавагаз не має (а.с.20).

Згідно виписки з ЄДР ОСОБА_1 є власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.19). Місце проживання відповідача зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, користувачем автомобіля є ОСОБА_1 , що вбачається з пояснення від 20.08.2025 (а.с. 20).

Також ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 складено Акт №1601 про ліквідацію аварії на газопроводі-вводі середнього тиску про те, що внаслідок механічного пошкодження стався витік газу на газопроводі-вводі с/т. Витік газу виявлено АДС Полтавського УЕГС. Для локалізації і ліквідації аварійної ситуації було проведено такі заходи: 20.08.2024 о 16 год 20 хв демонтовано залишки крану Ду-20мм, встановлено заглушку Ду 20 мм. Витік газу усунено. Висновок комісії: аварію на газопроводі-вводі середнього тиску ліквідовано повністю (а.с.13).

Згідно розрахунку об`єму витоку (витрати) природного газу при аварійній ситуації через пошкоджений газопровід 20.08.2024 за адресою АДРЕСА_1 , об`єм витоку природного газу становить 329 м3 (а.с.16).

Відповідно до розрахунку відшкодування витрат природного газу внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску в селі Вільховий Ріг Полтавського району Полтавської області, відшкодування об`єму витроку (витрати) природного газу при аварійній ситуації через пошкоджений газопровід становить: 8419,69 грн. (а.с.17).

Згідно рахунку №У від 20 серпня 2024 року, вартість втраченого природного газу при аварійній ситуації через пошкодження газопроводу середнього тиску за адресою АДРЕСА_1 становить 8419,69 грн. (а.с.14).

АТ «Полтавагаз» 02.09.2024 направило на адресу відповідача рахунок №У від 20.08.2024 на оплату втраченого природного газу при аварійній ситуації через пошкодження газопроводу, який відповідач отримав 19.09.2024 (а.с.14,15).

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (стаття 22 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (частина 2 статті 1166 ЦК України).

Частиною першою статті 1187 Цивільного кодексу України встановлено, що джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Згідно із частиною другою статті 1187 Цивільного кодексу України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Правила ч. 2 ст. 1187 ЦК України вказують на дві ознаки володільця джерела підвищеної небезпеки - юридичну і матеріальну. Так, за юридичною ознакою володільцем визнається тільки та особа, яка володіє певним правом по відношенню до джерела підвищеної небезпеки. Таким правом може бути право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо. Згідно з матеріальною ознакою володільцем визнається той власник або інший титульний володілець джерела підвищеної небезпеки, який одночасно фактично його використовує, зберігає або утримує. Якщо власник передає транспортний засіб іншій особі в технічне управління без належного правового оформлення, то суб`єктом відповідальності є власник транспортного засобу. Якщо ж особа керувала транспортним засобом по довіреності (на правовій підставі), то на неї покладається обов`язок відшкодувати завдану шкоду, а не на власника.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що відповідальність за шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, може нести лише юридична особа або громадянин, що правомірно володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом на відповідній правовій підставі (здійснює експлуатацію джерела підвищеної небезпеки в силу права власності, повного господарського відання, оперативного управління або з інших підстав: договору оренди, довіреності тощо), використання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Матеріальна, або юридична, ознака володільця джерела підвищеної небезпеки означає, що особа повинна здійснювати фактичне володіння (експлуатацію, використання, зберігання, утримання) об`єктами, які створюють підвищену небезпеку. У разі якщо управління небезпечним об`єктом передається третій особі без належного юридичного оформлення (без відповідної правової підстави, наприклад управління транспортним засобом без оформлення довіреності), вважається, що об`єкт не вийшов із володіння його безпосереднього володільця і саме він повинен відповідати за шкоду заподіяну належним йому на праві приватної власності транспортним засобом.

Оскільки, транспортний засіб НОМЕР_1 на час вчинення наїзду на газопровід належав на правах власності відповідачу, слід дійти висновку, що саме ОСОБА_1 є відповідальним за шкоду заподіяну цим транспортним засобом позивачу.

Крім того, відповідно до пункту 2 розділу 2 глави 1 Кодексу ГРМ оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу.

Пунктом 4 розділу 1 глави 3 Кодексу ГРМ встановлено, шо Оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем.

Пошкоджений газопровід використовується позивачем для здійснення діяльності з розподілу і транспортування природного газу газопроводом.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" небезпечна речовина - речовина або суміш речовин, що має хімічні, токсичні, вибухові, окислювальні, горючі властивості, безпосередня чи опосередкована дія якої може призвести до загибелі, гострих чи хронічних захворювань або отруєння людей чи до забруднення навколишнього природного середовища.

За своїми характеристиками газ є хімічною, токсичною, вибуховою, окислювальною, горючою речовиною та за певних обставин може призвести до загибелі, гострих чи хронічних захворювань або отруєння людей чи до забруднення навколишнього природного середовища тощо.

У той же час, газопровід призначений для доставки газу від газорозподільних станцій до кінцевого споживача.

За таких обставин, за своїми технічними характеристиками пошкоджений газопровід є джерелом підвищеної небезпеки у розумінні статті 1187 Цивільного кодексу України.

Підстави та порядок відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, та шкоди, завданої внаслідок взаємодії цих джерел, визначені нормами статей 1187, 1188 Цивільного кодексу України, системний аналіз яких дає підстави для висновку, що обов`язок відшкодувати шкоду, завдану іншому володільцю джерела підвищеної небезпеки, виникає у заподіювача шкоди за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Суд дійшов висновку, що позивачем у даній справі належними та допустимими доказами доведено наявність повного складу цивільного правопорушення, що є умовою та підставою для застосування до відповідача такого заходу відповідальності як відшкодування збитків.

Отже, за цих обставин обов`язок відшкодування шкоди покладається на ту особу, з вини якої завдано шкоду.

Підсумовуючи викладене, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі, як обґрунтованого та підтвердженого наданими до матеріалів справи доказами.

В частині стягнення судових витрат суд зазначає наступне.

Питання щодо розподілу судового збору суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду з позовом про стягнення заборгованості сплачений судовий збір у розмірі 3028 грн.

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 76, 81, 263, 265 ЦПК України,

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» (адреса: м. Полтава, вул. В. Козака, буд.2а, р/р № НОМЕР_3 в філії Полтавське облуправління АТ «Державний ощадний банк України», ) збитки у розмірі 8419,69 грн., а також 3028 грн судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О. В. Любчик