Провадження № 2-п/201/24/2025
УХВАЛА

22 вересня 2025 року Соборний районний суд

міста Дніпра

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Максимовій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Соборним районним судом міста Дніпра 02 липня 2025 року було ухвалене заочне рішення по вищевказаній справі, яким позов Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» було задоволено.

До суду 17 липня 2025 року надійшла заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 02 липня 2025 року у вказаній цивільній справі з посиланням на те, що вони не брали участь у розгляді справи через обставини непереборної сили: окупація території, зруйноване житло, відсутність можливості отримати повістки та документи. Також відповідачі зазначили, що вони заперечують щодо суми боргу та вважають, що нараховані проценти та штрафи є завищеними. Крім того, просили поновити строк на подання заяви про скасування заочного рішення, посилаючись на несвоєчасне отримання цього рішення.

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Представник АТ «Державний ощадний банк України» надала суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій просила суд відмовити у задоволенні заяви. Від ОСОБА_2 до суду надійшла заява про забезпечення її можливістю участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, без зазначення суду або власних технічних засобів, через які заявниця має можливість прийняти участь у судовому засіданні.

Статтею 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У зв`язку із тим, що заявницею у поданій заяві не було зазначено суд або власні технічні засоби, через які заявниця має можливість прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд приходить до висновку про відсутність підстав для призначення судового засідання в режимі відеоконференції.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Розгляд заяви відбувався за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами.

Розглянувши заяву, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В даному випадку обставини, на які посилаються заявники як на підставу скасування та перегляд заочного рішення, не спростовують висновків суду та відповідно до процесуального закону не зумовлюють необхідності його скасування.

З урахуванням викладеного суд вважає за можливе заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Стосовно клопотання про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення слід зазначити, що в даному випадку строк пропущено не було, оскільки рішення було ухвалено 02 липня 2025 року, а заява про перегляд надійшла до суду 17 липня 2025 року, а тому, строк на подачу такої заяви поновленню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 286-288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення у справі не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.С. Федоріщев