Провадження № 2/591/2523/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2025 року м. Суми

Зарічний районний суд міста Суми у складі судді Косар А. І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 а /місце проживання: АДРЕСА_1 / до ДП «Сумська біофабрика» /місце знаходження: вул. Гамалія, буд. 25, м. Суми, 40030/ про повернення чергування та виплату заробітної плати, стягнення моральної шкоди

Питання, що вирішується ухвалою.

У вересні 2025 року позивач ОСОБА_1 подав до Зарічного районного суду м. Суми позов до ДП «Сумська біофабрика» про повернення чергування та виплату заробітної плати, стягнення моральної шкоди, у якому просить винести правильне рішення , а також:

1. Повернути на чергування.

2. Повернути доплату 12% з травня 2025 року 4 000.00 грн за чотири місяці.

3. Виплатити моральну шкоду у розмірі 4 000.00 грн.

4. всього 4000 грн+4000 грн=8000 грн.

5. Повернути зарплату за один день у розмірі 300.00 грн та виплатити моральну шкоду 1000 грн.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, суд дійшов до наступного.

При перевірці наявності підстав щодо залишення позовної заяви без руху суддею перевіряються відповідність форми, змісту та порядку подання заяви вимогам, встановленим статтями 175-177 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК/.

….

Відповідно до частини 3 статті 175 ЦПК, позовна заява не містить, зокрема, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету /пункт 2/;

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся /пункт 3/;

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні /пункт 4/;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини /пункт 5/;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав /пункт 10/;.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Згідно приписів частини першої статті 185 ЦПК - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись стст. 185, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,-

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ДП «Сумська біофабрика» про повернення чергування та виплату заробітної плати, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання останнім копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. І. Косар