справа № 631/1090/23
провадження № 2/631/103/25
У Х В А Л А

п р о п р и з н а ч е н н я с у д о в о ї м е д и ч н о ї

м о л е к у л я р н о г е н е т и ч н о ї е к с п е р т и з и

т а з у п и н е н н я п р о в а д ж е н н я у с п р а в і

19 вересня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Тиндика А. О.

розглянувши усно у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу єдиним унікальним № 631/1090/23 (провадження № 2/631/103/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про оспорювання батьківства»,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду знаходиться цивільна справа з єдиним унікальним № 631/1090/23 (провадження № 2/631/103/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про оспорювання батьківства», що розглядається за правилами загального позовного провадження.

Зі змісту позову вбачається, що позивач просить виключити відомості про нього як батька з актового запису № 01 від 16.02.2016 року, складеного Виконавчим комітетом Охоченської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, позивач звернувся в суд із клопотанням про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, проведення якої слід доручити Харківському науково-дослідному експертно криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ (вулиця Ковтуна, будинок № 34, місто Харків), поставивши на її вирішення наступне питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час і місце цього засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, однак звернувся до суду із клопотанням, зареєстрованим в журналі реєстрації прийнятих Нововодолазьким районним судом Харківської області телефонограм за 2018 2025 роки, про проведення підготовчого провадження за його відсутності внаслідок перебування за межами селища.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мужичук Ю. Ю.,яка діє за ордером (серії АХ № 1150996), виданим 29.09.2023 року на підставі договору про надання правової допомоги № 11/0823 від 11.08.2023 року, в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час і місце цього засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, проте в матеріалах справи наявна її заява, надіслана в електронній формі, без допомоги та без використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а також без застосування кваліфікованого та удосконаленого підпису, тобто шляхом надсилання електронного листа на електронну пошту суду, що зареєстрована за вхідним № ЕП-209/24 від 05.02.2024 року, в якій вона просить провести підготовче судове засідання за їх відсутності, вирішивши та задовольнивши клопотання сторони позивача про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання також не з`явилась, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про відкладення не надала, проте в матеріалах справи наявна заява, зареєстрована за вхідним № 5851/23-вх від 31.10.2025 року, в якій вона просить проводити розгляд справи за її відсутності, покладаючись на розсуд суду.

Відповідно до змісту частини 1 статті 58 цього ж кодексу сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно з частиною 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, на підставі приписів частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у учасників справи свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року Високими Договірними Сторонами в Римі, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-ІV від 23.02.2006 року (із змінами та доповненнями) обумовлює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, Європейський суд з прав людини у пунктах 39 - 41 свого Рішення від 08.11.2005 року у справі «Стрижак проти України» (заява № 72269/01) констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано як порушення частини 1 статті 6 Конвенції.

За таких обставин, беручи до уваги те, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації учасниками справи, що не з`явились, їх процесуальних прав на безпосередню участь у підготовчому провадженні в суді, покладаючись на заяву сторін про проведення підготовчого судового засідання за їх відсутності, ураховуючи той факт, що кожен з них письмо висловився щодо можливості призначення судової експертизи, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання без них.

Доходячи такого, суд зауважує, що імперативними приписами пункту 2 частини 2 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку, зокрема, з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, що судом визнано поважними.

Зважаючи на це, та відповідно до змісту частини 5 і пунктів 1, 2 та 4 частини 8 статті 128 вказаного кодифікованого процесуального акту України про те, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а днем вручення судової повістки про виклик є день вручення її під розписку, а також день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи, й день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, ураховуючи, що належно повідомлені учасники справи вкотре не з`явились, суд доходить переконання, що дійсно їх відсутність не перешкоджає проведенню підготовчого провадження у справі по суті.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про призначення судової експертизи або про відмову у задоволенні цього клопотання, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у підготовчому судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що клопотання позивача ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади (на цей час Берестинський район та місто Берестин відповідно) та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» вищезазначеного Закону на законодавчому рівні унормовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до цього, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, воєнний стан на території України не припинений та не скасований, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

За правилом частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Згідно з частиною 1 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом частини 1 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частина 3, пункти 3, 4 частини 5 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України).

При цьому, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, що чітко передбачено у частині 7 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Визначаючись з правовідносинами, які виникли між сторонами та їх змістом на підставі наданих сторонами доказів, суд має відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За правилами частин 2 та 3 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини 1 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Кім того, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (пункт 1 частини 1 та частина 2 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно пункту 8 частини 2 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до частини 2 статті 102 Цивільного процесуального кодексу України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 3 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Під час підготовчого провадження сторона позивача висловила свою думку про можливість призначення проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи Харківським науково-дослідним експертно криміналістичним центром Міністерства внутрішніх справ, проти чого не заперечувала відповідач. Також ОСОБА_2 не заперечувала проти питання, яке просить ОСОБА_1 поставити на вирішення судовому експерту.

Зважаючи на це, суд вважає за можливе клопотання позивача задовольнити та призначити проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, яку доручити експертам ХАРКІВСЬКОГО НАУКОВО-ДОСЛІДНОМУ ЕКСПЕРТНО КРИМІНАЛІСТИЧНОМУ ЦЕНТРУ МІНІСТЕРСТВА ВНУТРІШНІХ СПРАВ, та поставити на їх вирішення одне питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, суд вважає, що на час її проведення провадження по справі слід зупинити.

На підставі викладеного, керуючись статтею 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); статтею 17 і пунктами 3 та 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року,, статтями 2, 3, 18, 23, 34, 76 80, 84, 89, 102, 103, 128 131, 189, 196, частиною 1 статті 197, статтею 198, статтями 211, 213 - 214, 223, 240, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261,частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, частиною 2 статті 353 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),

у х в а л и в:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизиу справі з єдиним унікальним № 631/1090/23 (провадження № 2/631/103/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про оспорювання батьківства»задовольнити.

Призначити судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Проведення експертизи доручити експертам ХАРКІВСЬКОГО НАУКОВО-ДОСЛІДНОГО ЕКСПЕРТНО КРИМІНАЛІСТИЧНОГО ЦЕНТРА МІНІСТЕРСТВА ВНУТРІШНІХ СПРАВ (вулиця Ковтуна, будинок № 34, місто Харків).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , роз`яснивши положення статті 109 Цивільного процесуального кодексу України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи з єдиним унікальним № 631/1090/23 (провадження № 2/631/103/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про оспорювання батьківства» та копію цієї ухвали.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки:«http://nv.hr.court.gov.ua».

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу протягом двох днів з дня її складення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику.

Суддя С. В. Мащенко