Справа №441/2578/21 Головуючий у 1 інстанції: Яворська Н.І.
Провадження №22-з/811/170/25 Доповідач в 2-й інстанції:Левик Я. А.
У Х В А Л А

судового засідання

19 вересня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Крайник Н.П., Шандри М.М.,

секретар: Чиж Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки або роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна чоловіка та жінки, які проживають однією сім`єю, -

в с т а н о в и л а :

рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 13 грудня 2023 року ОСОБА_2 в позові до ОСОБА_3 про визнання недійсною заяви ОСОБА_3 від 13.11.2006 та поділу спільного майна набутого під час спільного проживання без перебування у шлюбі відмовлено.

Вказане рішення оскаржив ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 .

Постановою Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Городоцького районного суду Львівської області від 13 грудня 2023 року скасовано та ухвалено у справі нове рішення, яким позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна чоловіка та жінки, які проживають однією сім`єю задоволено частково. Визнано за ОСОБА_2 41,365% та за ОСОБА_3 58,635% частки у праві власності на житловий будинок, загальною площею 105,1 кв.м., житловою площею 52,6 кв.м. на АДРЕСА_1 та земельну ділянку для обслуговування цього будинку площею 0,0755 га, кадастровий номер :34:008:0017, яка знаходиться на АДРЕСА_1 , які набуті ними за час проживання однією сім`єю без реєстрацію шлюбу. В задоволенні решти позову відмовлено.

27.06.2025 року до Львівського апеляційного суду надійшла заява Телішевського І.Д. в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки або роз`яснення постанови суду щодо відповідності розмірів даних часток у вигляді процентів відповідними частками у вигляді дробів.

В заяві просить виправити описку (помилку) в постанові Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року, вказавши в резолютивній частині замість розміру частки 41,365% у вигляді дробу 41365/100000, а замість 58,635% 58635/000000, або постановити ухвалу про роз`яснення постанови суду щодо відповідності розмірів даних часток у вигляді процентів відповідними частками у вигляді дробів.

В обґрунтування заяви вказує на те, що проценти визначають розмір частки як соті долі, а сама сота доля в даному випадку не є цілим числом, а є десятковим дробом із трьома знаками після коми, тобто проценти є одночасно і дробами, чого програмне забезпечення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно сприйняти не може. В той же час, частки у вигляді дробів повинні містити в знаменнику і в чисельнику саме цілі числа. Так само частки у вигляді процентів повинні бути цілими числами. Проценти у вигляді десяткових дробів неможливо перетворити в цілі числа процентів. Тобто, частки у вигляді процентів, які не є цілими числами, необхідно перевести у відповідні дроби. Частка в розмірі 41,365 % становить 14365/100000 частки у вигляді дробу, а частка в розмірі 58,635% становить 58635/100000 частки у вигляді дробу. Зазначає, що в постанові суду необхідно замінити зазначені розміри часток з процентів на дроби.

29.07.2025 року до Львівського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , в якій вказано, що згідно копії рішення державного реєстратора від 22 липня 2025 року вбачається, що відповідно до постанови Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року в справі №441/2578/21 неможливо встановити розмір частки, оскільки частка вказана у відсотковому співвідношенні, значення якого неможливо внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з технічних причин. На словах працівник ЦНАП пояснила, що програмне забезпечення реєстру не дає можливості внести в реєстр розмір частки у вигляді процентів, а потребує визначення частки у вигляді простого дробу.

В судове засідання учасники справи (їх представники) не з`явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи за їх відсутності (відсутності їх представників), зважаючи на те, що учасники справи повідомлялись про час та місце судового розгляду належним чином, обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки (неявки представників) суду представлено не було та зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України та заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про розгляд заяви без участі позивача та його представника.

Клопотання ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 заява не була надіслана та така змінила представника, колегія суддів вважала безпідставними та відхилила, зважаючи на те, що заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки або роз`яснення судового рішення надійшла до суду 27.06.2025 року, а заява про долучення доказів 29.07.2025 року та такі були розміщені в Електронному суді та доступними для ознайомлення всім учасникам справи, а відтак сторона відповідача мала достатньо часу (більше двох місяців), щоб ознайомитись з ними та подати свої міркування стосовно таких.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Відповідно до роз`яснень суду касаційної інстанції щодо схожих правовідносин у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року "Про судове рішення в цивільній справі", роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Таким чином, суд може роз`яснити рішення, якщо воно містить в собі незрозумілості, неточності, що ускладнює його реалізацію, при цьому, не вносячи змін у суть рішення, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Незрозумілим слід вважати рішення суду, в якому припускається кілька варіантів тлумачення; роз`яснюються не висновки, яких дійшов суд, а ухвалене судове рішення; підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Крім цього, питання роз`яснення рішення суду (ст. 271 ЦПК України) слід відрізняти від питання встановлення способу і порядку виконання рішення суду (ст. 435 ЦПК України).

Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Як вбачається із резолютивної частини постанови Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року така є чіткою, не містить суперечностей, неточностей або кількох варіантів тлумачення. Таке судове рішення ухвалене на підставі заявлених вимог та наданих сторонами пояснень і доказів.

Так, у резолютивній частині вказано про скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового рішення про визнання за ОСОБА_2 41,365% та за ОСОБА_3 58,635% частки у праві власності на житловий будинок, загальною площею 105,1 кв.м., житловою площею 52,6 кв.м. на АДРЕСА_1 та земельну ділянку для обслуговування цього будинку площею 0,0755 га, кадастровий номер :34:008:0017, яка знаходиться на АДРЕСА_1 , які набуті ними за час проживання однією сім`єю без реєстрацію шлюбу.

Відтак, колегія суддів вважає, що оскільки судове рішення, про роз`яснення якого подана заява, викладено повно і чітко, резолютивна частина викладена конкретно, на підставі досліджених судом доказів та отриманих позицій сторін, підстав для різночитання чи суперечностей у резолютивній частині рішення немає. Також, в поданій заяві обставин, що підтверджували б труднощі у його розумінні не наведено, посилання заявника не стверджують про наявність недоліків рішення, що підлягають усуненню в порядку, визначеному ст. 271 ЦПК України.

Фактично у заяві про роз`яснення рішення суду не йдеться про вирішення питання незрозумілостей, неточностей, різночитання рішення суду, що набрало законної сили, а йдеться про питання виконання рішення суду; неможливість, на думку заявника, його виконання; аналіз можливих способів його виконання, тощо.

Тобто, заявник у заяві не вказав про будь-які неточності, незрозумілість, неоднозначність тлумачення рішення суду, що могло б бути усунуто шляхом роз`яснення його змісту, а тому заява до задоволення не підлягає.

В зв`язку з викладеним колегія суддів вважає, що підстав для задоволення заяви в частині вимог роз`яснення судового рішення немає.

Що стосується вимоги виправлення описки в постанові Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Зважаючи на вказану норму закону та тлумачення аналогічних правовідносин у Постанові Пленуму суду касаційної інстанції, колегія суддів вважає, що підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 в частині виправлення описки в постанові Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року немає.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Так, доводи заявника про те, що описка полягає в невірно написаному «41,365%» замість вірного «41365/100000» та «58,635%» замість «58635/100000» колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вказані у відсотковому значені частки у праві власності не впливають на виконання рішення та такі визначені на основі досліджених судом обставин.

Зважаючи на вказане заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 в частині вирішення виправлення описки в постанові Львівського апеляційного суду від 30 травня 2025 року слід вважати безпідставною та у задоволенні такої слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 269, 271, 258-260 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

в задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки або роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна чоловіка та жінки, які проживають однією сім`єю відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення ухвали безпосередньо до суду Верховного Суду.

Повний текст ухвали складено 19 вересня 2025 року.

Головуючий: Я.А. Левик

Судді: Н.П. Крайник

М.М. Шандра