печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1469/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" вересня 2025 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Андрієнко І.І.,

перевіривши заяву Приватного акціонерного товариства «Девон» про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року у цивільній справі № 757/1469/16-ц за клопотанням Акціонерного товариства «ПОЛЬСЬКЕ ГУРНІЦТВО НАФТОВЕ І ГАЗОВНІЦТВО С.А.» про надання дозволу на виконання рішення Арбітражного суду при Національній торгово-промисловій палаті у Варшаві від 15.05.2014 року у справі № СА 219/13, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариства «Девон» (далі - боржник, ПАТ «Девон») звернулось до Печерського районного суду м. Києва з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року у цивільній справі № 757/1469/16-ц за клопотанням Акціонерного товариства «ПОЛЬСЬКЕ ГУРНІЦТВО НАФТОВЕ І ГАЗОВНІЦТВО С.А.» (далі - стягувач, АТ «ПОЛЬСЬКЕ ГУРНІЦТВО НАФТОВЕ І ГАЗОВНІЦТВО С.А.») про надання дозволу на виконання рішення Арбітражного суду при Національній торгово-промисловій палаті у Варшаві від 15.05.2014 року у справі № СА 219/13. В обґрунтування заяви про перегляд ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року за нововиявленими обставинамипредставник боржника посилається на п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України оскільки наявні істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі боржнику, на час розгляду справи.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.06.2025 року заяву Приватного акціонерного товариства «Девон» про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

12.09.2025 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника боржника - адвоката Віценка Артема Геннадійовича надійшла заява про усунення недоліків заяви про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами.

Перевіривши заяву про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами з доданими до неї матеріалами, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною другої цієї статті встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Як зазначає представник Приватного акціонерного товариства «Девон» - адвокат Віценко Артем Геннадійович дана заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається на підставі п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: 1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення; 2) з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав (набрала) законної сили; 3) з підстави, визначеної пунктом 3 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням, яким скасовано судове рішення, що стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду; 4) з підстави, визначеної пунктом 1 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України; 5) з підстави, визначеної пунктом 2 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - особою, стосовно якої постановлено рішення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, не пізніше тридцяти днів з дня, коли така особа дізналася або могла дізнатися про набуття цим рішенням статусу остаточного; 6) з підстави, визначеної пунктом 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок у кримінальному провадженні набрав законної сили.

В свою чергу, частиною другою статті 424 ЦПК України визначено, що з урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана: 1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили; 2) з підстав, визначених пунктами 2 і 3 частини другої та частиною третьою статті 423 цього Кодексу, - не пізніше десяти років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили. /

Строки, передбачені цією частиною, не можуть бути поновлені, крім строку, передбаченого для перегляду судового рішення за виключними обставинами у зв`язку з рішенням міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, яке набуло статусу остаточного, після спливу десяти років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили, за умови що заява про перегляд судового рішення за виключними обставинами подана протягом тридцяти днів з дня, коли така особа дізналася або могла дізнатися про набуття цим рішенням статусу остаточного.

Отже, встановлений строк згідно п. 1 ч. 2 ст. 424 ЦПК України є преклюзивним (присічним) та поновленню не підлягає.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року задоволено клопотання Акціонерного товариства «ПОЛЬСЬКЕ ГУРНІЦТВО НАФТОВЕ І ГАЗОВНІЦТВО С.А.» про надання дозволу на виконання рішення Арбітражного суду при Національній торгово-промисловій палаті у Варшаві від 15.05.2014 року у справі № СА 219/13.

Постановою Київського апеляційного суду від 08.07.2020 року апеляційну скаргу Кваші Михайла Миколайовича в інтересах Приватного акціонерного товариства «Девон» залишено без задоволення; ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року залишено без змін.

Таким чином, ухвала Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року, яку представник боржника просить суд переглянути за нововиявленими обставинами та скасувати на підставі п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, набрала законної сили 08.07.2020 року.

Відтак, представник Приватного акціонерного товариства «Девон» - адвокат Віценко Артем Геннадійович звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами 19.06.2025 року, тобто після спливу п`яти років з дня набрання ухвалою суду законної сили.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61). Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Так, встановлений пунктом першим частиною другою статті 424 ЦПК України граничний строк на звернення до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є одним з інструментів забезпечення принципу правової визначеності, адже, право заявника на доступ до суду з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання ним порядку та строку звернення до суду з відповідною заявою.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням звернення представника боржника з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами поза межами трьохрічного строку, що дає правона звернення з відповідною заявою, який є присічним, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 126, 260, 352, 353, 354, 355, 423-429 пп. 15.5 п. 15 Розділу XIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Приватного акціонерного товариства «Девон» про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.10.2019 року у цивільній справі № 757/1469/16-ц за клопотанням Акціонерного товариства «ПОЛЬСЬКЕ ГУРНІЦТВО НАФТОВЕ І ГАЗОВНІЦТВО С.А.» про надання дозволу на виконання рішення Арбітражного суду при Національній торгово-промисловій палаті у Варшаві від 15.05.2014 року у справі № СА 219/13 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, - протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 12.09.2025 року.

Суддя І.В. Григоренко