Справа № 570/2805/25
провадження № 2-во/570/37/25
У Х В А Л А

15 вересня 2025 року

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області Кушнір Н.В., розглянувши в залі суду в приміщенні Рівненського районного суду Рівненської області (м.Рівне вул.С.Петлюри,10) питання виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

у с т а н о в и в:

покликаючись на наявність помилки у резолютивній частині заочного рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 29 серпня 2025 року, представник позивача Марія Козачок вважає, що суд неправильно зазначив результат розгляду справи, оскільки з мотивувальної частини вбачається, що позов задоволений частково.

Дане питання вирішується без повідомлення учасників справи згідно з ч.2 ст.269 ЦПК України та у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до змісту ч.1 ст.269 ЦПК України суд може виправити допущені у судовому рішенні описки.

Інститут виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні має вкрай важливе значення у будь-якому виді судочинства, оскільки рішення приймається та готується людиною, а у зв`язку із великою завантаженіст помилки у судових рішеннях всіх форм (ухвалах, рішеннях, постановах, вироках) є цілком повсякденною справою.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. При вирішенні питання про внесення виправлень у судове рішення суд не вправі змінювати його зміст, здійснювати додаткове обґрунтовування чи здійснювати додаткове посилання на норми закону. Необхідно також враховувати, що помилки можуть бути виправлені в рішенні суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане, однак при цьому, виправлення описок / помилок не може бути підґрунтям щодо зловживання процесуальними правами в частині зміни суті судового рішення і в цьому, судова практика всіх гілок влади, однозначна.

Пленум Верховного Суду України в п.19 постанови №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» виснував, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Так, 29 серпня 2025 року рішенням Рівненського районного суду Рівненської області, задоволений цивільний позов ТОВ "Бізнес Позика" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 362002-КС-009 від 01 жовтня 2024 року в сумі 8 070 грн. 00 коп. та судовий збір в розмірі 1 922 грн. 17 коп.

Всі фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини, норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, зазначені судом у мотивувальній частині рішення суду від 29.08.2025, яке не набрало законної сили.

Разом з тим, при дослідженні поданої стороною позивача заяви вбачається, що помилковим є висновок представника ТОВ "Бізнес Позика" про те, що суд неправильно зазначив результат розгляду справи.

Суд звертає увагу, що у резолютивній частині рішення вказано "задоволити цивільний позов", оскільки позивач заявив лише одну позовну вимогу. Це означає, що суд визнав правоту позивача в рамках заявленої вимоги і вирішив задовольнити її.

Відповідно до п.9 ч.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення.

Згідно зі ст.129-1 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається /ч.1 ст.44 ЦПК України/.

Аналізуючи доводи представника заявника, суд вважає, що суд при ухваленні заочного рішення суду від 29.08.2025 надав вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникли зі спірних відносин, а доводи, викладені в заяві про виправлення описки в рішенні суду, не спростовують їх висновків. Відтак, у задоволенні заяви представника позивача Марії Козачок необхідно відмовити у зв`язку з безпідставністю.

На підставі наведеного, керуючись ст.269 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні оголошена лише вступна та резолютивна частина судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Кушнір Н.В.