Справа № 758/9255/25
У Х В А Л А

16 вересня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання Крупина Ю. А.,

за участю представника позивача адвоката Єфанової Н.С.,

представника відповідача - адвоката Волкова А.В.,

розглянувши у судовому засіданні питання про можливість прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації вартості оренди житла та відшкодування моральної шкоди до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на утримання житла, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на утримання житла.

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 перебувала у шлюбі з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 Шлюб було розірвано відповідно до рішення Подільського районного суду м. Києва від 11 лютого 2020 року у справі №758/13995/19.

Від шлюбних відносин у сторін народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

За час шлюбу на сторонами було придбано квартиру по АДРЕСА_1 . Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30 листопада 2023 року у справі №758/607/21 квартиру визнано об`єктом спільної сумісної власності подружжя. В порядку поділу спільного майна подружжя суд вирішив визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири у АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири у АДРЕСА_1 .

У первісній позовній заяві зазначається, що ОСОБА_1 не здійснює оплату за житлово комунальні послуги за квартиру у АДРЕСА_1 . Всі оплати комунальних послуг здійснюються виключно ОСОБА_2 за власний рахунок. Посилаючись на те, що з січня 2020 року по травень 2025 року ОСОБА_2 здійснено оплату за комунальні послуги за квартиру у АДРЕСА_1 у розмірі 85 220,00, половину цієї суми позивачка просить стягнути з ОСОБА_1 у розмірі 42 610,00 грн.

Ухвалою суду від 23.06.2025 року по вказаній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження.

У судове засідання від представника відповідача надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації вартості оренди житла та відшкодування моральної шкоди

Вимоги зустрічного позову обґрунтовані тим, що право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_2 визнано на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 листопада 2023 року у справі №758/607/21, яке вступило в законну силу 31.12.2023 р. У зазначеній квартирі ОСОБА_1 проживав з відповідачкою за період шлюбу, у якому сторони перебували у період з 10.09.2005 р. по 11.02.2020 р.

Незважаючи на визнання у судовому порядку за ОСОБА_1 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 , відповідачка ОСОБА_2 своїми діями та поведінкою фактично заперечує право власності ОСОБА_1 на житло, увесь цей час вчиняє дії щодо недопуску його до квартири, використовує одноосібно квартиру на власний розсуд, у тому числі і частку ОСОБА_1 шляхом поселення до квартири третіх осіб, тоді як усі намагання та звернення ОСОБА_1 надати йому можливість проживати у своїй квартирі - були відкинуті відповідачем ОСОБА_2 , що у свою чергу змусило ОСОБА_1 витрачати кошти на оренду квартири та завдало останньому моральної шкоди через протиправну поведінку ОСОБА_2 .

У зустрічному позові зазначається, що з березня 2022 року відповідачка ОСОБА_2 виїхала з дітьми до Республіки Польща. ОСОБА_2 не допускає ОСОБА_1 до квартири, натомість здала квартиру третім особам.

У зустрічному позові ОСОБА_1 зазначає, що ОСОБА_2 у своєму електронному листі на ім`я ОСОБА_1 від 31.01.2025 р. р. підтверджує, що вона фактично заселила у квартиру сторонніх осіб без згоди ОСОБА_1 та зазначає, «щодо заселення третіх осіб у квартиру. Ці дії мають на меті забезпечення ефективного використання майна і були викликані об`єктивною необхідністю. Щодо заміни замків, мені відомо, що це питання виникло у зв`язку із забезпеченням безпеки житла та майна». Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 звертає увагу суду, що відповідач ОСОБА_2 30.06.2024 р. у односторонньому порядку уклала Договір управління майном з ОСОБА_5 щодо передачі 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 у т.ч. з наявними меблями та побутовою технікою строком до 30.06.2027 р. Відповідач ОСОБА_2 03.01.2025 р. видала довіреність на гр. ОСОБА_6 та гр. ОСОБА_5 та уповноважила вказаних осіб бути її представниками «з усіх питань щодо управління належним її нерухомим майном, у т.ч. квартири АДРЕСА_2 .

Заявляючи зустрічні позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує, що відповідно до договору оренди від 29 березня 2025 р. ОСОБА_1 у якості орендаря прийняв в оплатне користування квартиру АДРЕСА_3 . Розмір орендної плати згідно пункту 5.1 Договору складає 10 000 гривень щомісячно. Страховий платіж склав 10 000 грн. За послуги ріелтора ОСОБА_1 сплатив 4 522, 61 грн.

З січня 2024 року по травень 2024 року включно, та з січня 2025 року по липень 2025 року включно, тобто разом за 12 місяців ОСОБА_2 одноосібно користується квартирою АДРЕСА_2 та здає її в оренду третім особам, а в цей час ОСОБА_1 орендує іншу квартиру за 10 000 грн., відтак, по 5000 гривень щомісячно має йому компенсувати ОСОБА_2 , що за 12 місяців складає 60 000 грн. Моральну компенсацію за 12 місяців неможливості потрапити до квартири ОСОБА_1 оцінює у 20 000 грн.

Відтак, ОСОБА_1 просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову компенсацію за користування нею належною йому 1/2 часткою у нерухомому майні - квартирі АДРЕСА_2 у розмірі 60 000 (шістдесят тисяч) гривень та 20 000 (двадцять тисяч) гривень моральної шкоди.

У судовому засіданні 16.09.2025 представник позивача заперечувала проти прийняття зустрічного позову, посилаючись на те, що позови виникли з різних правовідносин, мають різні предмети доказування та спільний розгляд первісних та зустрічних позовних вимог призведе до затягування розгляду справи.

У судовому засіданні 16.09.2025 представник відповідача на запитання суду пояснив, що предметом зустрічного позову є стягнення половини витрат, які несе ОСОБА_1 за найм житла, адже не може користуватися часткою у квартирі, яка належить йому спільно з ОСОБА_2 ..

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, дослідивши зміст зустрічного позову, вважає, що зустрічний позов не підлягає прийняттю до провадження, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Вищевказана стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Таким чином, вирішуючи заяву про прийняття зустрічного позову, суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Дослідивши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 можна констатувати, що предметом зустрічного позову є стягнення половини розміру орендної плати, яку сплачує ОСОБА_1 за оренду житла для свого проживання, адже ОСОБА_2 не дає можливості проживати у квартирі АДРЕСА_2 , та про відшкодування моральної шкоди.

Отже, за зустрічним позовом суду належить з`ясувати, чи повинна ОСОБА_2 нести витрати на оренду житла ОСОБА_1 .

Предметом первісного позову є вимога про стягнення з ОСОБА_1 половини витрат, які понесла ОСОБА_2 на оплату вартості утримання прибудинкової території у будинку, де знаходиться належна сторонам квартира.

За первісним позовом суду належить з`ясувати, чи повинен нести співвласник витрати на утримання належного йому майна.

Відтак, предмети доказування у первісному та зустрічному позовах різні. Розгляд первісного позову разом з розглядом зустрічного позову не є доцільним та призведе лише до затягування розгляду справи за первісним позовом.

Суд вважає, що первісний позов та зустрічний не є взаємопов`язаними, задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, і навпаки.

Враховуючи те, що спільний розгляд первісного позову та зустрічної позовної заяви не є доцільним, умови прийняття судом зустрічного позову відсутні, а також це лише сприятиме затягуванню часу розгляду первісного позову, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом.

Відмова у прийнятті зустрічного позову не позбавляє відповідача права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49,193,194,260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації вартості оренди житла та відшкодування моральної шкоди до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення витрат на утримання житла.

Управлінню Державної казначейської служби України у Подільському районі м. Києва повернути ОСОБА_1 1211,20 грн. судового збору, сплаченого при поданні зустрічного позову згідно платіжної інструкції №2М96-2Т41-79ЕН-Р4К1 від 30.07.2025.

Роз`яснити позивачу за зустрічною позовною заявою, що відмова у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом не перешкоджає повторному зверненню із зазначеним позовом до суду на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

СуддяТ. В. Войтенко