справа № 274/4835/25
провадження № 2/0274/1977/25
Рішення

Іменем України

15.09.2025 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом -

в с т а н о в и в :

Позивачка, в інтересах якої діє адвокат Григоришина В.В., звернулася до суду із позовною заявою, згідно якої просить визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок (готовність складає 55%) АДРЕСА_1 , загальною площею 268,3 кв.м., в тому числі житлова площа 105,7 кв.м., з господарськими спорудами: Б - сарай, в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_2 , 1938 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на об`єкт незавершеного будівництвом житловий будинок АДРЕСА_1 . 03.07.2025 вона звернулась до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на вищезазначений об`єкт незавершеного будівництвом житлового будинку, проте нотаріусом у видачі свідоцтва було відмовлено, у зв`язку з відсутністю належної реєстрації договору купівлі-продажу, посвідченого 27.06.1997 року р.№422 приватним нотаріусом Бердичівського нотаріального округу Житомирської області Сітяшенко В.А., за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2

Враховуючи, що відсутній зареєстрований правовстановлюючий документ на вказаний житловий будинок, вона позбавлена можливості прийняти у спадщину зазначений житловий будинок та зареєструвати його на своє ім`я, згідно вимог чинного законодавства, тому змушена звернутися в суд з даним позовом.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.07.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі. Витребувано спадкову справу №1064/2009 щодо майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.29).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 19.08.2025 закрито підготовче засідання у справі, справу призначено до судового розгляду (а.с.66).

В судове засідання представник позивачки не з`явилася, у поданій до суду заяві просить справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, згідно поданого клопотання, просила проводити розгляд справи без її участі. У вирішенні справи покладається на розсуд суду (а.с.63 - 64).

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 05.06.2009 (а.с.7).

Згідно матеріалів спадкової справи №1064/09 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , заведеної 11.11.2009 єдиним спадкоємцем за законом майна ОСОБА_2 є його донька - позивачка ОСОБА_1 (а.с. 36-60 ).

Постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори №527/02-31 від 03.07.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на об`єкт незавершеного будівництва житловою будинку номер АДРЕСА_1 після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з відсутністю належної реєстрації договору купівлі - продажу, посвідченого 27.06.1997 року, р. № 422 Сітяшенко В.А. - приватним нотаріусом Бердичівського нотаріального округу Житомирської області за померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 на об`єкт незавершеного будівництва житлового будинку номер АДРЕСА_1 (а.с.11).

Згідно договору купівлі-продажу від 27.06.1997 р. № 422 ОСОБА_2 купив незакінчений будівництвом жилий будинок АДРЕСА_1 , готовністю 55% (а.с.14)

Відповідно до довідки №627 від 11.04.2025 року, виданої КП «Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації», вбачається, що згідно наявних даних паперових носіїв станом на 31.12.2012 року, об`єкт незавершеного будівництва житловий будинок АДРЕСА_1 по праву власності в БТІ не зареєстрований. Загальна площа житлового будинку - 268,3 кв.м; житлова - 105,7 кв.м. Готовність об`єкта - 55% (а.с.12).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності, на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна: будинку АДРЕСА_1 , №434566790 від 08.07.2025 року, вбачається, що за вказаними параметрами запиту у Державному реєстрі, речових прав па нерухомо майно відомості про право власності - відсутні (а.с.13).

11.04.2025 на замовлення ОСОБА_1 КП "Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради виготовлено технічний паспорт на об`єкт незавершеного будівництва: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Об`єкт незавершеного будівництва 1990 року спорудження (а.с. 17-24).

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до cт. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно cт. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщину прийняла позивачка - його дочка ОСОБА_1 , у порядку передбаченому ч. 3 ст.1268 ЦК України, та в подальшому, звернулась до нотаріуса із відповідною заявою.

Згідно відомостей спадкової справи, інші спадкоємці, дружина спадкодавця - ОСОБА_3 , відмовилася від прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка.

Відповідно до пункту 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини.

Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Таким чином, спадкоємець має право звернутись до суду з позовом про визнання за ним майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі № 707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17). Подібні висновки Верховний Суд зробив також у постановах від 12 серпня 2019 року у справі № 607/9408/16-ц (провадження № 61-27922св18) та від 28 травня 2020 року у справі № 2-2317/11 (провадження № 61-13194св18).

Якщо будівництво об`єкта нерухомого майна здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини на підставі статті 1216 ЦК України (постанова Верховного Суду від 09 червня 2020 року у справі № 347/2273/17 (провадження № 61-45856св18).

Так як жилий будинок за адресою: АДРЕСА_1 не завершений будівництвом та не прийнятий до експлуатації станом на час смерті ОСОБА_2 , спадкоємець має право звернутися до суду з позовом про визнання за ним майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини.

Отже, в даному випадку, до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 входять права забудовника на будинок, а не право власності на нього.

Водночас у позовній заяві позивачкою не ставилося питання про визнання прав та обов`язків забудовника вказаного об`єкту, а позивачка просила відразу визнати за нею право власності на незакінчений об`єкт будівництва, що законом не передбачено, тобто позивачкою обрано неналежний спосіб захисту своїх прав.

Спадкоємець не вправі в порядку спадкування отримати у власність нерухоме майно, право власності на яке не було набуте у встановленому законом порядку спадкодавцем.

Стаття 392 ЦК України, на яку спирається позивачка у позовній заяві, надає можливість визнати за позивачем право власності в судовому порядку на те майно, власником якого позивач вже є, однак це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати відповідного правовстановлюючого документа.

Тому ця норма до спірних правовідносин не може бути застосована.

Відповідно до ч. 2 статті 264 ЦПК України, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та встановлені обставини справи, у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. 12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 15 вересня 2025 року

Суддя : Т.М. Вдовиченко