справа № 619/3399/25
провадження № 2-во/619/73/25
Ухвала

18 вересня 2025 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні питання щодо виправлення описки по цивільній справі № 619/3399/25,

імена (найменування) учасників справи:

позивачка: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

вимоги позивача: про розірвання шлюбу,

представниця позивачки: ОСОБА_3 .

Питання, що вирішується ухвалою.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 05.08.2025 по справі № 619/3399/25 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Представниця позивачки адвокат Данілова А.А. в системі "Електронний суд" звернулася до суду із заявою, у якій просить виправити описку у третьому та сьомому абзаці мотивувальної частини рішення, зазначивши. Що відповідач є громадянином Республіки Польща, а не РФ.

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснено в п. 19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як убачається з оригіналу свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 є громадянином Республіки Польща, шлюб був зареєстрований у Львівському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області (а.с. 13).

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020 року.

Із третього абзацу мотивувальної частини тексту заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 05.08.2025 по справі № 619/3399/25 встановлено, що зазначено помилково «У даних правовідносинах наявний іноземний елемент, саме те, що ОСОБА_4 є громадянином РФ», замість правильного «У даних правовідносинах наявний іноземний елемент, саме те, що ОСОБА_2 є громадянином Республіки Польща» та із сьомого абзацу мотивувальної частини тексту рішення встановлено, що зазначено помилково, що «Як убачається з матеріалів справи, шлюб між сторонами був зареєстрований не в Україні», замість правильного «Як убачається з матеріалів справи, шлюб між сторонами був зареєстрований в Україні», у зв`язку з чим необхідно виправити зазначені описки.

Керуючись ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Вирішити питання про виправлення описки в рішенні суду без повідомлення учасників справи.

Виправити описки у мотивувальній частині тексту заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 05.08.2025 по справі № 619/3399/25 та викласти абзац третій та сьомий у наступній редакції:

«У даних правовідносинах наявний іноземний елемент, саме те, що ОСОБА_2 є громадянином Республіки Польща».

«Як убачається з матеріалів справи, шлюб між сторонами був зареєстрований в Україні».

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. М. Нечипоренко