Справа № 192/2375/25
Провадження № 2/192/1191/25
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"22" вересня 2025 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н. О., ознайомившись в с-щі Солоне Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області з позовною заявою ОСОБА_1 до Солонянської селищної територіальної громади про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

05 вересня 2025 року до суду надійшов позов ОСОБА_1 до Солонянської селищної територіальної громади про визнання за позивачем права власності на частку будівлі складу сільськогосподарського призначення, площею 985,9 м2, в розмірі 38,6 % або 406 м2 від загальної площі складу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

08 вересня 2025 року надійшли відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про реєстрацію Солонянської селищної ради.

Ознайомившись з позовом суддею було встановлено, що він не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3-5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суддею встановлено, що позов містить зазначення ціни позову на рівні 188 637 гривень 61 копійка, проте в позові не зазначено обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Тому позивачу слід зазначити обґрунтований розрахунок вартості спірного майна, а саме його частки в розмірі 38,6 % або 406 м2 від загальної площі складу, тобто вказати яким чином позивачем будо здійснено розрахунок вартості частки спірного майна.

Також позивач зазначає, що на підставі рішення зборів пайщиків від 21 березня 2001 року власники та співвласниками будівель, приміщень, складів (кладових), підвалів (погребів), виконали поділ складу відділення № 1 (колишній корівник № 4), площа якого складає 1 046,88 м2, а не 985,9 м2. Тому позивачу слід уточнити площу спірного майна. Крім того, 38,6 % від площі 985,9 м2 становить 380, 55 м2. Тому позивачу слід уточнити площу спірного майна.

Крім того, позивач зазначає, що склад було виділено наступним пайщикам: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 239 м2, у відсотках 22,9; ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які свої права на частку передають ОСОБА_6 185 м2, у відсотках 17,7; ОСОБА_7 , ОСОБА_8 217 м2, у відсотках 20,8; ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які свої права на частку передають ОСОБА_1 406 м2, у відсотках 38,6.

Також відповідно до ст. 53 ЦПК України позивачу слід вказати підстави на яких ним в якості третіх осіб в позові вказано ОСОБА_12 та ОСОБА_2 з урахуванням того, що в позові вказані як особи, які отримали майнові права на спірне майно, в тому числі крім позивача та ОСОБА_2 - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Однак вказані особі не залучені до участі у справі. Позивачем не зазначено причини такого не залучення.

Додатково позивачу слід зазначити підстави на яких він просить визнати за ним право власності, яке згідно тексту позову належало його батькам ОСОБА_13 та ОСОБА_9 , оскільки в позові не вказано, чим підтверджуються їх родинні стосунки, чи прийняв він спадщину після її смерті та чи наявні інші спадкоємці після смерті батьків, і чим саме доводяться вказані обставини.

Також слід вказати у зв`язку з чим факт отримання майна підтверджується саме накладними, виданими ФГ «ЗІРКА», та яке відношення це підприємство має до КСП ім. Чапаєва, право власності на майно якого просить визнати за ним позивач та чи був сам позивач та його батьки членами КСП і чим це підтверджується.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Мінімальний розмір судового збору з 01 січня 2025 року за вимогами майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 2 ст. 176 ЦПК України визначено, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивачем вказано, що вартість будівлі складу, площею 985,9 м2 становить 565 912 гривень 83 копійки (565 912,83 : 985,9 = 574), тобто 574 гривні за 1 м2, що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент звернення з позовом до суду.

Тому відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦЦПК України суддя вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору на рівні 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 15 140 гривень 00 копійок з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У зв`язку з чим позивачу слід надати суду докази доплати судового збору на суму 13 253 гривні 63 копійки з урахуванням сплаченого судового збору на суму 1 886 гривень 37 копійок.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

З урахуванням того, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Солонянської селищної територіальної громади про визнання права власності, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви в новій редакції з усуненими недоліками з копіями для всіх учасників справи або з доказами направлення копії позову всім учасникам у випадку усунення недоліків через підсистему ЄСІТС «Електронний суд».

Роз`яснити позивачу, що у випадку необхідності усунути недоліки позовної заяви в паперовій формі, до позовної заяви позивачем подається відповідне клопотання згідно вимог ч. 9 ст. 43 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Щербина