Справа № 645/331/20
Провадження № 2/645/271/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Мартинової О.М.,

секретар судового засідання Нестеренко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Залізко Валерія Миколаївна про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності, -

в с т а н о в и в:

22.01.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просив суд визнати за ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_3 право спільної сумісної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; визначити, що частки ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_3 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 , є рівними і становлять по частини у кожного; визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_3 .

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Фрунзенського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

30.03.2022 року матеріали цивільної справи №645/331/20 направлено до Октябрського районного суду м. Полтави.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 17.11.2022 року № 65 відновлено територіальну підсудність судових справ Фрунзенського районного суду м.Харкова з 23.11.2022 року.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 27.06.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Залізко Валерія Миколаївна про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності передано на розгляд до Фрунзенського районного суду м.Харкова.

Відповідно до автоматичного розподілу вищезазначена цивільна справа 20.08.2024 року передана в провадження судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Мартинової О.М.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 26.08.2024 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

29.07.2025 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_4 надійшла заява про зміну предмета позову, в якій представник позивача просить: 1) визначити, що частка ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у праві спільної сумісної власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , становить частки. 2) визнати за ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності на 1/2 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 та його представник позивач - ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилися. Разом з тим, 17.09.2025 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання, яким останній просив суд вирішити питання, щодо прийняття заяви представника позивача про зміну предмета позову від 29.07.2025 року. Крім того, в матеріалах справи міститься заява представника позивача про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явилися. 17.09.2025 року від представника відповідача надійшло клопотання, яким остання просила суд, а саме: - вважати поданими завчасно та прийняти до розгляду письмові докази, що містяться в матеріалах справи, що були надані стороною відповідача у рамках розгляду цивільної справи раніше; - задовольнити клопотання відповідача щодо допиту свідків у справі (з урахуванням можливого корегування); - задовольнити клопотання відповідача (продублювати) щодо витребування інформації з МЕГА Банк, яке було задоволено судом раніше (постановлено ухвалу суду), але не виконане; - завершити підготовче засідання без участі сторони відповідача. Крім того, 17.09.2025 року через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, яким представник відповідача просила поновити процесуальні строки для його подачі.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності учасників справи, в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву про зміну предмета позову від 29.07.2025 року, приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При вирішенні заяви представника позивача про зміну предмету позову суд виходить з наступного:

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, а тому ївц ї слід прийняти до розгляду.

У зв`язку з прийняттям до розгляду заяви представника позивача адвоката Турутя З.О. про зміну предмету позову від 29.07.2025 року, суд вважає клопотання представника відповідача Сологубовської А.Е. стосовно поновлення строку для подання відзиву передчасним.

З урахуванням прийняття до провадження заяви ОСОБА_4 про зміну предмета позову від 29.07.2025 року, суд вважає за необхідне відкласти підготовче судове засідання.

Керуючись ст.ст.49, 200, 260, 279, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача Турутя З.О. задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача адвоката Турутя З.О. про зміну предмету позову від 29.07.2025 року та продовжувати розгляд справи з її урахуванням.

Продовжити проведення підготовчого засідання.

Відкласти підготовче засідання на 23 жовтня 2025 року на 15 год. 30 хв.

Повідомити учасників про підготовче судове засідання, направити їм копії ухвали та здійснити їх виклик.

Роз`яснити відповідачу, що він має право надати відзив на уточнені позовні вимоги у п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити третій особі, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору, строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання цієї ухвали та уточненого позову, для надання пояснень щодо позовних вимог та висновку.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://fr.hr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Мартинова