Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1305/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.09.2025 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Васільєва С.В., за участю секретаря судового засідання Шимкової Т.М.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Красилівська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності в порядку спадкування,-,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лукіянчук О.М. звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку житлового будинку загальною площею 83,4 кв.м., житловою площею 48,1 кв.м. з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що за життя ОСОБА_3 заповіту не склала. Після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями по закону є її син - позивач ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_2 .

У визначений законодавством термін в межах шестимісячного строку ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Красилівської державної нотаріальної контори Хмельницької області Тиховської В.В. із заявою про прийняття спадщини за законом.

Однак нотаріус не може видати для ОСОБА_1 свідоцтво про право власності за законом на житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , оскільки ОСОБА_3 частка у спільній сумісній власності не була визначена за життя документально.

Процесуальні дії суду та позиції учасників

Ухвалою від 28.07.2025 відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання за загальними правилами позовного провадження.

Ухвалою суду від 25.08.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Представник позивача подав до суду заяву, у якій просить засідання провести у порядку письмового провадження.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про розгляд справи згідно положень ЦПК України.

Третя особа надіслала листа про розгляд судового засідання без її участі.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Позивач є сином ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 мати позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла.

Після Смерті ОСОБА_3 , зокрема, відкрилася спадщина на майно, яке їй належало при житті:

-на дві земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Заслучненської територіальної громади Хмельницького району: кадастровий номер :07:001:0071 площею 0,7041 га, кадастровий номер :07:002:0024 площею 1,4017 га;

-на земельну ділянку кадастровий номер :02:001:0017 площею 0,1200 га для ведення особистого селянського господарства по АДРЕСА_1 ,

-на земельну ділянку кадастровий номер 0:02:001:0016 площею 0,2500 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) по АДРЕСА_1 ;

-на житловий будинок загальною площею 83,4 кв. м. по АДРЕСА_1 , співвласниками якого на підставі рішення Красилівського районного суду по справі №2209/2542/12 від 29.11.2012 є позивач ОСОБА_1 та його померла мати, ОСОБА_3 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Відповідно до довідки приватного нотаріуса від 25.10.2012, вона видана ОСОБА_1 про те, що у спадковій справі до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 є зареєстрована його заява про прийняття спадщини, а також є заява ОСОБА_2 про те, що вона у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини на неї не претендує та не має судових спорів про відновлення пропущеного строку на прийняття спадщини.

Згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.09.2022, власниками вказаного житлового будинку зазначено позивача, вид спільної власності спільна сумісна (розмір частки 1/1), та ОСОБА_3 , вид спільної власності спільна сумісна (розмір частки 1/1).

Державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори Тиховською В.В. було відкрито спадкову справу №81/2024.

21 березня 2025 року державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори на ім`я позивача (спадкоємця ОСОБА_3 ) було видано чотири свідоцтва про право власності за законом на чотири земельні ділянки: на земельну ділянку кадастровий номер 0:07:001:0071 площею 0,7041 га - свідоцтво серії НТС 171536, на земельну ділянку кадастровий номер 0:07:002:0024 площею 1,4017 га - свідоцтво серії НТС 171535, на земельну ділянку, кадастровий номер :02:001:0017 площею 0,1200 га - свідоцтво серії НТС 171534, на земельну ділянку кадастровий номер :02:001:0016 площею 0,2500 га - свідоцтво серії НОМЕР_1 . 29 квітня 2025 року за вих. № 388/02-31 державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори Хмельницької області Тиховською В.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначено, що вивчивши документи, долучені до спадкової справи № 81/2024 для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 , нотаріальна дія (видача для ОСОБА_1 свідоцтва про право власності за законом на житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 ) не може бути вчинена, оскільки ОСОБА_3 частка у спільній сумісній власності не була визначена за життя документально. Нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після виділення (визначення) частки померлого у спільному майні.

З огляду на викладене виник спір про право на спадкове майно та за вказаних обставин позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом в іншому (позасудовому) порядку.

Мотиви, з яких виходить суд, і застосовані норми права.

Згідно з ч. 1-2 ст.355, ч. 1 ст.356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 357 ЦК України, частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. . Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна.

Статтею 368?ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна,що є у спільній сумісній власності,крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Таким чином, при поділі (виділі) часток у майні, яке перебуває у спільній сумісній власності, в тому числі й визначенні, законом фактично встановлюється презумпція рівності таких часток.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220, ст. 1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.ст. 1217, 1261 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1268, ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

Суду при розгляді справ про визнання права власності на спадкове майно належить встановити: факт смерті спадкодавця, коло спадкоємців, наявність (відсутність) заповіту, факт прийняття спадщини, наявність спадкового майна.

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 16 червня 2021 року у справі № 570/997/19, подання позову про визнання права власності в порядку спадкування є ефективним способом захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України у випадку, коли частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не визначено, так як саме визначення такої частки не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності.

З огляду на те, що після смерті ОСОБА_3 , якій на праві спільної сумісної власності разом з позивачем належав будинок за адресою: АДРЕСА_1 , спадкоємець ОСОБА_1 не може належним чином оформити свої права на частину вказаного будинку, оскільки на момент смерті спадкодавця частка у спільній сумісній власності не була визначена, відтак належним способом захисту буде визнання за позивачем права власності на 1/2 вказаного будинку в порядку спадкування за законом, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину або претендували на неї.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 та статтею 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини, не вчиняв.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, суд не вбачає підстав для стягнення судових витрат з відповідача.

Судові витрати у виді судового збору необхідно покласти на позивача .

Керуючись ст.ст.2, 12, 81, 141, 258, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку житлового будинку загальною площею 83,4 кв.м., житловою площею 48,1 кв.м. по АДРЕСА_1 .

Судові витрати у виді судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 коп. покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП невідомий.

Третя особа: Красилівська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), адреса: 31000, м. Красилів, вул.. Театральна, 1, Хмельницького району, Хмельницької області.

Повний текст судового рішення складено 22.09.2025.

Суддя С. В. Васільєв