Справа № 276/1001/25
Провадження по справі №2/276/568/25
18 вересня 2025 року селище Хорошів
Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Збаражського А.М.,
за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів -
Позивач звернувся до суду з позовом доОСОБА_2 про зміну розміру аліментів.
В позові зазначено, що рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 10.11.2017 року по справі №276/950/17 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі та ухвалено стягувати з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , працюючого на Червоногранітному кар`єрі, на користь ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 17.10.2017 року до досягнення Аріанною повноліття. 02.02.2018 року Хорошівським відділом ДВС у Житомирському районі ЦМУ МЮ (м.Київ) відкрито виконавче провадження ВП №55661750. 06.10.2023 року позивач уклав шлюб з ОСОБА_5 та в них народилася дочка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Дружина позивача на даний час перебуває у декретній відпустці до досягнення дитиною 3-х років, а тому не має змоги працювати. Окрім того позивачем 29.06.2023 року під час безпосередньої участі у бойових діях по захисту Батьківщини, при виконанні бойових завдань у складі військової частини НОМЕР_2 отримано поранення, в результаті скидання вибухового предмета з ворожого безпілотника. Враховуючи, що в позивача змінився сімейний стан, а також погіршився стан здоров`я, він змушений звернутися з даним позовом до суду.
Позивач просить змінити розмір аліментів, визначених рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 10.11.2017 року по справі №276/950/17, стягувати з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої дитини, дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 з 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходів) до 1/8 частини його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішення законної сили і до повноліття дитини.
Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 18.06.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 22.07.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті.
Представник позивача в позовній заяві просить справу розглядати без участі позивача та представника позивача. Заперечень щодо заочного розгляду справи не висловив.
Відповідач, ОСОБА_2 належним чином повідомлялася про час, місце та дату судового засідання відповідно до вимог статті 128 ЦПК України, однак в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяв про відкладення судового розгляду, відзив на позовну заяву чи зустрічну позовну заяву до суду не подавала.
Відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З урахуванням положень статті 280, 281 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають залишенню без задоволення, виходячи з наступних підстав.
Згідно з матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками малолітньої дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що слідує з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 .
Рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 10.11.2017 року по справі №276/950/17 стягнуто з ОСОБА_1 ? ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , працюючого на Червоногранітному кар`єрі, на користь ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 17.10.2017 року до досягнення Аріанною повноліття.

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_7 06.10.2023 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис № 2024.

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 є батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Довідкою військової частини НОМЕР_2 №8053 від 02.08.2023 року та посвідченням серії НОМЕР_6 підтверджується те, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій та 29.06.2023 року одержав мінно-вибухову травму, акубаротравму, закриту черепно-мозкову травму.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Обґрунтовуючи позовні вимоги щодо зменшення розміру аліментів, позивач посилається на те, що з часу постановлення рішення про стягнення аліментів змінився його майновий та сімейний стан.

На підставі ч. 2 ст. 13 ЦПК України, суд, з власної ініціативи, з метою захисту прав малолітньої дитини, витребував відомості про доходи ОСОБА_1 з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та/або про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи (відповідь №1788462 від 18.09.2025 року), з яких слідує, що зокрема за період травень - липнь 2025 року ОСОБА_1 отримав дохід: від військової частини НОМЕР_2 : у травні 84845,00 грн, у червні 124845,00 грн, у липні 124845,00 грн; також йому було нараховано і виплачено заробітну плату ТОВ «Лезниківський кар`єр» за вказаний період в сумі 24000,00 гривень.

Суд враховує, що позивачем належними та допустимими доказами не підтверджено суттєвого погіршення його майнового стану та стану здоров`я в порівнянні з часом, коли прийнято судове рішення про стягнення з нього аліментів на утримання дитини.

Позивачем не надано інформації, про його ступінь втрати працездатності, внаслідок бойової травми, а також доказів про витрати на лікування.

Також, згідно з усталеною практикою Верховного Суду, факт перебування у шлюбі з іншою жінкою та народження в цьому шлюбі дитини не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів на утримання дітей від першого шлюбу.

Суд вважає, що зменшення розміру аліментів на утримання дитини сторін, у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні ще одну дитину, без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та суперечитиме її інтересам.

На переконання суду, позивачем не було доведено наявність підстав, передбачених ст. 192 СК України, для зміни розміру аліментів, а саме суттєвого погіршення його майнового стану після ухвалення рішення від 10.11.2017 року. У свою чергу, позивач продовжує виконувати обов`язки військовослужбовця, отримує виплати з військової частини та заробітну плату на підприємстві, що є достатніми для утримання його малолітніх дітей на належному рівні.

Відтак, у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з відмовою в задоволенні позову понесені судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 76-79, 81, 82, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274, 279-281, 352, 354 ЦПК України, -

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_7 .

Суддя А.М.Збаражський