Справа № 296/9004/25
УХВАЛА

про передачу справи на розгляд іншого суду

"11" вересня 2025 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з вказаним позовом та відповідно до змісту позовних вимог просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03 серпня 2013 року виконкомом Норинцівської сільської ради Народицького району Житомирської області, актовий запис №3 від 03.08.2013 року; після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище - ОСОБА_3 ; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі на двох дітей 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на одну дитину для дитини відповідного віку, починаючи стягувати з моменту подання позову до досягнення найстаршою дитиною повноліття; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що справа не підсудна Корольовському районному суду м. Житомира з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 1 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Отже, в наведених вище нормах вказується про можливість розгляду справ про розірвання шлюбу та стягнення аліментів саме за зареєстрованим місцем проживання (перебування) позивача або відповідача.

Суддею на виконання приписів ст. 187 ЦПК України було направлено запит для встановлення зареєстрованого місця проживання позивача та відповідача.

На адресу суду надійшла відповідь з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, у відповідності до якої позивач ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , також зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже докази реєстрації місця проживання (перебування) позивача та/або відповідача на території Корольовського району м. Житомира відсутні.

Позивач у позовній заяві вказує, що оскільки місцем її проживання з 25.06.2025 року та по теперішній час являється кімната АДРЕСА_2 , то у відповідності до ст. 28 ЦПК України справа підсудна Корольовському районного суду міста Житомира.

Проте, позивач не врахувала розмежування зареєстрованого місця проживання та фактичного місця проживання, оскільки виходячи з положень загальних правил підсудності визначених нормами ч. 1 ст. 27, ч.1 та ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови пред`являються в суд саме за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування позивача або відповідача.

Інших підстав для підсудності справи Корольовському районному суду м. Житомира позивачем не наведено.

Враховуючи викладені обставини та зазначені норми чинного законодавства України слід дійти висновку, що справа не підсудна Корольовському районному суду м. Житомира.

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року №807-IХ у Житомирській області утворено Коростенський район (з адміністративним центром у місті Коростень) у складі територій Білокоровицької сільської, Гладковицької сільської, Горщиківської сільської, Іршанської селищної, Коростенської міської, Лугинської селищної, Малинської міської, Народицької селищної, Овруцької міської, Олевської міської, Словечанської сільської, Ушомирської сільської, Чоповицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Цією ж постановою у Житомирській області ліквідовано: Андрушівський, Баранівський, Бердичівський, Брусилівський, Ємільчинський, Житомирський, Коростенський, Коростишівський, Лугинський, Любарський, Малинський, Народицький, Новоград-Волинський, Овруцький, Олевський, Попільнянський, Пулинський, Радомишльський, Романівський, Ружинський, Хорошівський, Черняхівський, Чуднівський райони.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст.17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Разом із тим, згідно із Законом України «Про внесення зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів", щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» від 3 листопада 2020 року, № 950-IX, який набрав чинності 10 грудня 2020 року, Розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено пунктом 3-1 такого змісту: «До набрання чинності законом України, щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року№807-IX, але не пізніше 1 січня 2022 року».

Згідно листа Ради суддів України від 22.07.2020 року №9рс-466/20-вих, адресованому головам місцевих та апеляційних загальних судів, зазначено, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Оскільки місцем проживання позивача та відповідача є Житомирська область, Коростенський район, с-ще Народичі, яке розташовано на території Народицької селищної територіальної громади, тобто на території Народицького району Житомирської області до його ліквідації постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів», указана справа належить до територіальної підсудності Народицького районного суду Житомирської області, та не підсудна Корольовському районному суду м. Житомира.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передбачено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи вищевикладене, справу необхідно надіслати за підсудністю до Народицького районного суду Житомирської області як найбільш територіально наближеного суду.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів передати на розгляд до Народицького районного суду Житомирської області (вулиця Героїв Пожежних, 36, Народичі, Житомирська область, 11400) за підсудністю.

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О. Й. Адамович