Номер провадження 2/754/7139/25
11 вересня 2025 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВТОТРАНСПОРТНИК - 10" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, ціна позову 32 340,55 грн,
Стислий виклад позиції позивача
Позовні вимоги обґрунтовані несплатою Відповідачкою внесків на утримання багатоквартирного будинку, споруд та прибудинкової території, затверджених рішеннями загальних зборів ОСББ.
Відповідачка своїм правом подання відзиву не скористалася, була належним чином повідомлена про розгляд належним чином (поштовий конверт повернуто з відміткою "відсутній за вказаною адресою", що є місцем проживання Відповідачки, що зареєстровано у встановленому законом порядку).
КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
Позивач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідно до частини першої, другої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Згідно зі статтею 281 ЦПК України Суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи без оформлення окремого документа (пункт 7 частини другої статті 248 ЦПК України).
Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 "Заочний розгляд справи".
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Спірні правовідносини виникли між ОСББ та співвласником (Відповідачкою) щодо виконання обов`язків з утримання спільного майна.
Позивач відповідно до Статуту, затвердженого рішення Загальних зборів членів ЖБК (протокол № 5 від 27.02.2016) надає послуги з обслуговування багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , де Відповідачка є власником квартири АДРЕСА_2 загальною площею 71,43 грн (свідоцтво про право власності від 01.10.2004).
Рішеннями Загальних зборів співвласників ОСББ затверджені такі розміри внесків: протоколом № 3 з 16.03.2019 по 31.03.2019 - внесок на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 5,90 грн/кв.м та 6.75 грн/кв.м (для інших поверхів), оформлено; протоколом № 4 від 03.07.2021 по 17.07.2021 - внесок на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 7,70 грн/кв.м та 8,75 грн/кв.м (для інших поверхів); протоколом № 6 від 18.05.2024 - внесок на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 9.20 грн/кв.м та 10.25 грн/кв.м (для інших поверхів).

Станом на 01.12.2020 Відповідачка мала заборгованість у сумі 9528,61 грн, що зафіксовано в ухвалі Деснянського районного суду м. Києва у справі № 754/532/21 від 12.12.2021 про затвердження мирової угоди.

За період з грудня 2020 року по травень 2022 року Відповідачка мала сплатити внески в загальній сумі 33 893, 46 грн (482,15х8 (грудень 2020 - липень 2021)+625,01х34 (серпень 2021 - травень 2024) 732,16х12 (червень 2024 - травень 2015). Відповідачка сплатила за цей період кошти в сумі 17402,18 грн. Її заборгованість зі сплати внесків становить 26019,89 грн (9528,61 грн+ 33 893, 46 грн - 17402,18 грн).

ОЦІНКА СУДУ

Згідно із статтею 319 ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до статті 322 того ж Кодексу, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав (частина друга статті 382 ЦК України).

.Згідно з частиною першою 1 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначає Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (надалі - Закон про ОСББ.

Відповідно до частин першої-третьої статті 10 цього Закону органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

До виключної компетенції загальних зборів об`єднання відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників (частина дев`ята статті 10 Закону про ОСББ).

Згідно зі статтею 16 вказаного Закону об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, зокрема: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; визначати підрядника, укладати договори про управління та експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів.

для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів (стаття 17 Закону про ОСББ).

Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів (частина третя статті 23 Закону про ОСББ).

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Ураховуючи, що Відповідачка, як співвласниця, має обов`язок утримувати спільне майно, а розмір внесків був затверджений належним чином, ОСББ має право стягнути заборгованість, що складається з основної суми боргу, інфляційних втрат та 3% річних.

Розрахунок суми основного боргу (26019,89 грн) є обґрунтованим.

Водночас розрахунок інфляційних втрат та 3% річних проведений без урахування мораторію, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 року № 206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану", на здійснення нарахування інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням.

Зокрема, цією постановою було визначено, що в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги.

Пункт 1 частини першої статті 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначає, що послуга з управління багатоквартирним будинком є житловою послугою, тому положення постанови Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 р. № 206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану" застосовуються до спірних правовідносин.

Постановою від 29 грудня 2023 року № 1405, що набрала чинності 29 грудня 2023 року, Кабінет Міністрів України скасував мораторій на нарахування інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням, що був встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 р. № 206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану".

Отже, інфляційні нарахування та 3% річних, що застосовуються до заборгованості за несвоєчасну або неповну оплату житлово-комунальних послуг, не підлягали нарахуванню та стягненню у період з 24 лютого 2022 року до 29 грудня 2023 року.

Здійснивши власний розрахунок інфляційних втрат та 3 % річних на кожну щомісячну суму оплати, Суд визначив такі суми, що підлягають стягненню з Відповідачки на користь ОСББ: 615,58 грн інфляційних втрат та 75,57 грн 3 % річних за період прострочення з 01 серпня 2019 року по 24 лютого 2022 року, а також 815,99 грн інфляційних втрат та 1098,60 грн 3 % річних за період з 01січня 2024 року по 31.05.2025.

В іншій частині позов задоволенню не підлягає із наведених вище підстав.

Розподіл судових витрат

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову також покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша, пункт 3 перший частини другої статті 141 ЦПК України).

Суд задовольнив позов частково, та Позивач має право на відшкодування сплаченого судового збору в розмірі 2680,18 грн (пропорційно розміру задоволених позовних вимог).

Щодо інших витрат

У позовній заяві ОСББ просило стягнути витрати на послуги з підготовки до розгляду та розгляду справи в суді у розмірі 7595,00 грн як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, зокрема, витрати на професійну правову допомогу з підготовки до розгляду та безпосереднього розгляду справи в судію

Згідно із частиною третьою статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;

3)пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Порядок відшкодування витрат на професійну правничу допомогу врегульовано у статті 137 ЦПК України. Зокрема, у частині першій цієї статті визначено визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до частини другої статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

До позовної заяви було додано копію договору про надання правової допомоги від 17.03.2025, укладеного між ОСББ та ТОВ "Київський центр права", розрахунок витрат на правову допомогу на суму 7595,00 грн, платіжна інструкція № 1856 від 15.04.2025, акт № 1804 від 13.06.2025.

Позивачем не надано доказів надання правничої допомоги адвокатом, як того вимагають положення статті 137 ЦПК України.

Витрати, пов`язані з послугами фахівця-юриста, який не має статусу адвоката, на складання позову та розрахунки, не можуть бути віднесені до витрат на професійну правничу допомогу у розумінні статті 137 ЦПК України.

Позивач стверджує, що ці витрати 7595,00 грн є іншими витратами, пов`язаними з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (пункт 4 частини третьої статті 133 ЦПК України).

Представництва інтересів у суді за своєю правовою природою є послугами, що полягають у наданні правової допомоги, і такі витрати не відносяться до витрат, пов`язаних з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Витрати щодо сплати послуг особи, яка не є адвокатом, не можуть вважатися витратами, пов`язаними з розглядом справи, що передбачені пунктом 4 частини третьої статті 133 ЦПК України, та не підлягають стягненню (такий висновок сформовано у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 року у справі № 461/1500/20, який ураховується Судом).

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, частиною четвертою статті 206, статтями 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВТОТРАНСПОРТНИК - 10" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, ціна позову 32 340,55 грн - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВТОТРАНСПОРТНИК - 10" (02097, м. Київ, вул. Радунська, 42/10, каб, 1, ) заборгованість зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території за період з 01.12.2020 по 31.05.2025 року у розмір 26019,89 грн, 615,58 грн інфляційних втрат та 75,57 грн 3 % річних за період прострочення з 01 серпня 2019 року по 24 лютого 2022 року, а також 815,99 грн інфляційних втрат та 1098,60 грн 3 % річних за період з 01 січня 2024 року по 31.05.2025. Загальна сума до стягнення становить 28 625,63 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВТОТРАНСПОРТНИК - 10" (02097, м. Київ, вул. Радунська, 42/10, каб, 1, ) судовий збір у сумі 2680,18 грн.

У відшкодуванні витрат Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВТОТРАНСПОРТНИК - 10" у сумі 7595,00 грн, сплачених на користь ТОВ "Київський центр права" за договором про надання правової допомоги від 17.03.2025 року - відмовити.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою Відповідачки (стаття 285 ЦПК України), яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідачка має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Відповідачка має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне рішення складено та підписано 12 вересня 2025 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО