Провадження №2/522/3082/25
УХВАЛА

09 вересня 2025 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Шенцевої О.П.

при секретарі Сафтюк-Панько Б.Д.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання про призначення експертизи по цивільній справі за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором суборенди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором суборенди.

До суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Гнатюка В.О., про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої представник просив доручити іншій експертній установі, а саме Науково-дослідному експертно-криміналістичному центру при ГУМВС України в Одеській області, що знаходиться за адресою: 65000, м. Одеса, вул. Прохорівська, 35.

В обґрунтування клопотання, зазначив, що відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог вказуючи, що з позивачем він не мав жодних договірних зобовязань, з ним не знайомий, угод не укладав. Підпис виконаний від імені ОСОБА_2 в договорі суборенди № 0027 від 01.09.2022 року ним не вчинявся.

Представником позивача до суду було подано заяву про проведення судового засідання згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Проти заміни експертної установи заперечували за відсутності підстав, передбачених законом.

Представник відповідача звернувся до суду з заявою про проведення судового засідання, згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, на задоволенні клопотання наполягав.

Суд, вивчивши клопотання та матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які зазаконом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Приписами частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Частиною другою статті 102 ЦПК України встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів з цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Висновок судового експерта та інформація, яка міститься у ньому, не має для суду наперед встановленого значення, а є лише одним із доказів, які суд досліджує, надає оцінку за внутрішнім переконанням та враховує при вирішенні справи. Результат оцінки судом висновку судового експерта відображається у рішенні, в якому наводяться мотиви його прийняття або відмови у прийнятті.

При перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Згідно з ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін,якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Відповідно до ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав.

Підстав для обов`язкового призначення експертизи згідно вимог ст. 105 ЦПК України також не вбачається.

Суд зазначає, що відповідач протягом тривалого часу не був позбавлений права надавати докази, що необхідні для проведення експертизи.

Крім того, суд також враховує, що ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Свяченої Ю.Б. від 20 грудня 2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 24 липня 2024 року суд призначив судову почеркознавчу експертизу та доручив проведення експертизи Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (65026, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8).

02 вересня 2024 року від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надіслано рахунок №24-4565 (41) для оплати вартості експертизи, призначеної ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 24 липня 2024 року, клопотання експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи №24-224 та повернуто матеріали цивільної справи №522/23638/23.

10 жовтня 2024 року від представника позивача адвоката Єгорова О.С. на адресу суду надійшла заява про надання оригіналу доказу на виконання вимоги суду для проведення експертного дослідження.

18 жовтня 2024 року ухвалою Приморського районного суду м. Одеси поновлено провадження у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором суборенди.

У відповідності до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.2. ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. 3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до позиції КЦС ВС, викладеної в Ухвалі від 13.10.2021 по справі № 707/1491/21 зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі N 337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Враховуючи отримане судом повідомлення експерта про неможливість надання висновку у зв`язку із ненаданням витребуваних документів та непроведенням оплати, обґрунтування нового клопотання про призначення експертизи, суд не вбачає в діях відповідача зловживання процесуальним правом.

Водночас, питання про проведення експертизи з заявлених у новому клопотанні питань вже було вирішено судом, експертиза не була проведена з причини неподання відповідачем витребуваних документів та непроведення відповідачем оплати; до нового клопотання документи, необхідні для проведення експертизи, не додані, докази оплати також не додані.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги частини п`ятої зазначеної статті зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи наведені обставини, а також тривалий час перебування справи в провадженні суду, а саме з 11.12.2023 року, враховуючи наявність доказів, наданих до суду сторонами, відсутність на даний момент оцінки щодо кожного висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності, відсутність обґрунтованих підстав для призначення експертизи в порядку ст.103 ЦПК України, а тому з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника є недостатньо обґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 76, 78, 81, 102-106, 252, 260-261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача про призначення експертизи залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: