Справа № 296/4258/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"17" вересня 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючої судді Петровської М.В., розглянувши цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулось до Корольовського районного суду м. Житомира із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить:

- стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «А-Банк» заборгованість за кредитним договором №А358СТ33 від 22.11.2023 у розмірі 15253,84 UAH грн станом на 19.04.2025, яка складається з наступного: 10318,36 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 4935,48 грн загальний залишок заборгованості за процентами;

- стягнути з відповідача на користь АТ «А-Банк» судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,4 грн.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_2 від 01.05.2025 у даній справі відкрито провадження, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розпорядженням керівника апарату Корольовського районного суду м. Житомира Тетяни Гончар №269 від 15.09.2025 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №296/4258/25, у зв`язку з тим, що 08.07.2025 суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_2 звільнений у відставку.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Корольовського районного суду м. Житомира від 15.09.2025, головуючою для розгляду вказаної вище справи визначено суддю Петровську Марину Вікторівну, та 16.09.2025 справу передано судді для розгляду.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно ч.7 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.1 ст.47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Тлумачення вказаної вище норми свідчить про те, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого юридичної особи без додаткового уповноваження.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2023 року у справі №149/289/21 (провадження №61-4983св23) зазначено: «процесуальне законодавство передбачає дві форми участі сторін у справі, а саме: участь через представника (представництво) і особисту участь (самопредставництво). Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника. Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження».

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) зазначено, що «з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Подану позовну заяву в інтересах позивача Акціонерного товариства «Акцент-Банк» підписано Шкапенком Олександром Віталійовичем та на підтвердження наявності у останнього повноважень до позовної заяви додано копію довіреності від 23 січня 2024 року №22908652-К-Н-О. Інших документів (посадової інструкції, наказу про призначення на роботу, трудового договору, тощо) на підтвердження повноважень представника до позовної заяви не додано.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- двох примірників належним чином засвідчених доказів на підтвердження наявності у Шкапенка Олександра Віталійовича повноважень діяти в інтересах Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (посадова інструкція, наказ про призначення на роботу, трудовий договір, тощо) (з урахуванням висновків суду, викладених в даній ухвалі).

Керуючись статтями 175-177, 185, 187, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Петровська