ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7149/25 Справа № 175/1229/22 Суддя у 1-й інстанції - Цитульський В. І. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

16 вересня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

судді-доповідача Никифоряка Л.П.,

суддів Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

за участі секретаря судового засідання Сахарова Д.О.,

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ,

Відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

Треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кулініч Сергій Анатолійович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кир`як Світлана Анатоліївна, приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Рукавіціна Ніна Володимирівна,

розглянув відкрито в залі судових засідань Дніпровського апеляційного суду в місті Дніпро клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів у справі, що виникла з цивільних правовідносин, в якій подана апеляційна скарга ОСОБА_2 на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2025року, головуючий у суді першої інстанції Цитульський В.І.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст заявлених вимог

У червні 2022року ОСОБА_1 подав в суд позов проти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , і з урахуванням уточнень своїх позовних вимог, вимагав:

- визнати недійсною довіреність від імені ОСОБА_6 , посвідчену 03 червня 2020року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А., реєстровий номер 338; - визнати недійсними ряд договорів купівлі-продажу нерухомого майна, укладених від імені ОСОБА_6 ОСОБА_2 ; - визнати недійсним договір іпотеки, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений 02 жовтня 2020року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Рукавіциною Н.В., реєстровий номер 917;- визнати за позивачем право власності, по частині, на квартиру АДРЕСА_1 , земельну ділянку та садовий будинок АДРЕСА_2 та витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 та із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 земельної ділянки та садового будинку АДРЕСА_2 .

Існування таких вимог позивач пов`язував із тим, що ОСОБА_6 була власником, по частині, квартири АДРЕСА_1 , земельної ділянки та садового будинку АДРЕСА_2 .

Та у 2020 році вказане нерухоме майно вибуло з володіння ОСОБА_6 за цивільно-правовими договорами, підписаними від її імені відповідачем ОСОБА_2 на підставі довіреності.

Щодо цього факту, 15 листопада 2021року ОСОБА_6 звернулася із заявою про вчинення злочину відомості за якою було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000991.

Вказував, що в межах кримінального провадження було проведено судову почеркознавчу експертизу, якою встановлено, що ОСОБА_6 не підписувала довіреність на ім`я ОСОБА_2 .

Зазначав, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а її єдиним спадкоємцем за заповітом є позивач ОСОБА_1 який прийняв спадщину, а відповідно може претендувати на майно ОСОБА_6 , яке вибуло з її володіння поза межами її волі.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2025року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Витребувано із незаконного володіння ОСОБА_4 в користь ОСОБА_1 частину квартири АДРЕСА_1 .

Витребувано із незаконного володіння ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 частину садового будинку АДРЕСА_2 та частину земельної ділянки № НОМЕР_1 у садівничому товаристві «Черешня» в м. Підгородньому Дніпровського району Дніпропетровської області.

Визнано недійсним договір іпотеки, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений 02 жовтня 2020року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Рукавіциною Н.В., реєстровий номер 917.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Суд першої інстанції, задовольняючи частково позов, виходив з того, що позивач, як єдиний спадкоємець майна ОСОБА_6 , має право на захист права власності на спадкове майно, а оскільки оригінал довіреності від 03 червня 2020року, реєстровий номер 338, який зберігався у справах нотаріуса, підписаний не ОСОБА_6 , а іншою особою, вказане дає підстави для висновку про задоволення віндикаційних вимог позивача та про відмову у задоволенні вимог про визнання недійсними договорів відчуження спірного майна та про визнання на нього права власності.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

27 травня 2025року ОСОБА_2 подав безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2025року.

В апеляційній скарзі висловив вимогу про скасування рішення суду та відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Незаконність та необґрунтованість рішення суду на думку заявника полягає у тому, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що судова почеркознавча експертиза (№ СЕ-19/104-22/4785-ПЧ від 17 лютого 2022року), проведена Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, була виконана на примірнику довіреності, який зберігався у справах нотаріуса та був вилучений у межах кримінального провадження. На думку скаржника, експертиза мала бути проведена на примірнику довіреності, оформленому на спеціальному нотаріальному бланку.

Інша вимога апеляційної скарга зводилась до того, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем спірної квартири, а тому спірне майно не могло бути витребуване у нього.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечив проти апеляційної скарги, заявляв, що обставини якими скаржник обґрунтовував свої апеляційні вимоги не підтверджені в результаті розгляду цього спору та доводи наведені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду.

Заяви та клопотання подані учасниками справи

16 вересня 2025року до Дніпровського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів.

Клопотання обґрунтовувалось тим, що суд першої інстанції при ухваленні рішення поклався на висновок експерта, складений на підставі неналежного документа. Проведення експертного дослідження підпису ОСОБА_6 на спеціальному нотаріальному бланку є необхідним для встановлення дійсних обставин справи, перевірки законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, а також забезпечення всебічного, повного й об`єктивного розгляду справи.

На думку заявника відсутність висновку експерта щодо підпису ОСОБА_6 на оригіналі довіреності, виконаної на спеціальному бланку, яку надала приватний нотаріус Криворізького МНО Рукавіцина Н.В., ставить під сумнів висновок суду в частині щодо належності, допустимості та достовірності доказів.

Наголошував, що існує нагальна потреба витребувати з обласного нотаріального архіву спадкову справу з номером у спадковому реєстрі 62236253, номер у нотаріуса 5/2018, яка була заведена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_7 після смерті ОСОБА_8 , оскільки в ній містяться вільні зразки підпису і почерку ОСОБА_6 .

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Суд апеляційної інстанції заслухав суддю-доповідача щодо змісту клопотання дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Мотиви та норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до частини другої статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як вбачається з матеріалів справи, в межах кримінального провадження було проведено судову почеркознавчу експертизу, якою встановлено, що підпис та рукописний запис « ОСОБА_6 » у графі «підпис» на другій сторінці довіреності від 03 червня 2020року, реєстровий номер 338, складеної ОСОБА_6 на ім`я ОСОБА_2 виконані не ОСОБА_6 , а іншою особою. Предметом дослідження такої експертизи був примірник довіреності, вилучений на підставі ухвали слідчого судді у приватного нотаріуса ДМНО Кулініча С.А. (примірник, який зберігається у справах нотаріуса).

Судова почеркознавча експертиза, проведена Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, досліджувала примірник спірної довіреності, що зберігався у справах приватного нотаріуса ДМНО Кулініча С.А. та був вилучений під час слідчих дій у межах кримінального провадження. Відповідно до норм Закону України «Про нотаріат» і Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, цей примірник має юридичну силу оригіналу.

Тож, аргументи скаржника щодо того, що проведена експертиза не може вважатися доказом через дослідження документа, виконаного не на спеціальному бланку, не відповідають нормам законодавства та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Отже, проведена у кримінальній справі експертиза є обґрунтованою та не суперечить іншим матеріалам справи і не викликає сумнівів в її правильності.

Будь-яких беззаперечних даних, з приводу того, що є необхідним призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі на час розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції - матеріали справи не містять та заявником суду не надано.

Суд першої інстанції надав можливість відповідачу реалізувати право на проведення судової почеркознавчої експертизи задовольнивши відповідне клопотання, проте експертиза не була проведена у зв`язку із відсутністю необхідного обсягу зразків почерку та підписів ОСОБА_6 .

Згідно частин другої та третьої статті 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 365 ЦПК України, суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції.

Згідно частини третьої статті 367 ЦПК України, докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Згідно частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановленим цим Кодексом.

Тож, заявник не реалізував у повному обсязі своє право на проведення судової почеркознавчої експертизи у суді першої інстанції, чим розпорядився своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За таких підстав, клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню.

Враховуючи висновок апеляційного суду про необхідність відмови у задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, у задоволенні клопотання про витребування доказів також слід відмовити, оскільки необхідність витребування певних доказів була обґрунтована заявником суто з метою проведення експертизи.

Керуючись статтями 103, 260, 261 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 16 вересня 2025року.

Судді: