Провадження № 2/712/4812/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2025 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пономар В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Черкаської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі свого представника адвоката Чорненького В.М. через систему «Електронний суд» звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Черкаської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі,суддя зазначає наступне.

Згідно зі ст. 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява з формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, положеннями п. 2, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява, серед іншого, повинна містити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно положень ЦПК України існує загальна підсудність за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст. 28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК України).

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Положення ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи - сторони у справі, якщо інше не передбачено законом.

Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності.

Отже, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Подібна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.06.2024 у справі № 554/7669/21.

Стаття 28 ЦПК України не передбачає альтернативної підсудності для розгляду справ про позбавлення батьківських прав, тому територіальна юрисдикція такого виду спору повинна бути визначена імперативно тільки за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Водночас, ч. 1 ст. 28 ЦПК України встановлює правила підсудності справ за вибором позивача у справах про стягнення аліментів, яку ще називають альтернативною підсудністю. Альтернативною є підсудність, за якою декілька судів є компетентними розглянути справу. Не виключаючи можливість звернення особи до суду за правилами загальної підсудності (за місцезнаходженням відповідача), вона встановлює можливість звертатися до іншого або інших судів, тобто встановлює альтернативу - можливість для позивача обрати один із двох чи більше судів.

Альтернативна підсудність є пільговою, вона встановлена для невеликої категорії справ, які мають особливо важливе значення для громадян. Специфіка цього виду підсудності полягає в тому, що в залежності від характеру матеріальних правовідносин та предмету спору, особистих обставин позивач може обирати серед двох, трьох чи більшої кількості судів, які будуть компетентними розглянути таку справу. Отже, право обирати суд, до якого бажає звернутися особа, належить виключно цій особі.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України позовипро стягнення аліментів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

З метою визначення підсудності суддею було здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру. Із відповіді № 1784328 від 17.09.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Святошинського районного суду м. Києва.

Водночас, із довідки № 1 від 03.05.2022 про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Підсумовуючи вищевикладене, вищезазначений позов не підсудний Соснівському районному суду за правилами територіальної підсудності, а тому позивачу необхідно визначитись, до якого саме суду він бажає звернутись (за його зареєстрованим місцем проживання або за зареєстрованим місцем проживання відповідача).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 27, 28, 175, 177, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Черкаської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що, у випадку не усунення вказаних недоліків, позов буде визнаний неподаним та йому повернутий.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 18.09.2025.

Суддя В.О. Пономар