Справа 676/5417/25
№ 2/688/1769/25
Ухвала

11 вересня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі судді Березюк Н.П., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом комунального підприємства «Міськтепловоденергія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги

встановив:

09.09.2025 до Шепетівського міськрайонного суду надійшла цивільна справа за позовом комунального підприємства «Міськтепловоденергія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги, з ухвалою Камянець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 28.07.2025 про направлення справи за підсудністю.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє належність справи до юрисдикції та підсудності даного суду.

Справа не підсудна Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області з огляду на таке.

Згідно ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

За загальним правилом, згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно положень ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини (виключна підсудність).

Виключна підсудність - особливий вид територіальної підсудності, який забороняє застосування інших видів територіальної підсудності (загальної, договірної, альтернативної або підсудності пов`язаних між собою вимог). Це пояснюється особливостями справ, на які така підсудність поширюється, і направлено на створення сприятливих умов для розгляду справи й виконання судового рішення.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Отже, позови що виникають з приводу нерухомого майна - це позови пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому усі позови, у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.07.2020 року у справі №910/10647/18 зазначила, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідно до висновку про застосування норми права щодо визначення підсудності позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 року у справі № 911/2390/18, словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ЦПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Водночас, поняття позови, що виникають з приводу нерухомого майна» (ч.1 ст. 30 ЦПК України) є ширшим, ніж поняття «позови, де предметом спору є нерухоме майно), а тому правило даної норми розповсюджується і на позови щодо будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно та речових (немайнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно. Отже, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна та стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною умов договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Відтак, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Між сторонами виник спір про стягнення заборгованості за надані послуги у розмірі 10831,11 грн., в тому числі: за послугу з централізованого водопостачання 5014,20 грн., за послугу з централізованого водовідведення 4374,38 грн., за абонентське обслуговування для послуги з централізованого водопостачання 281,19 грн., за абонентське обслуговування для послуги з централізованого водовідведення 483,60 грн., пеня 75,01 грн., 3% річних 99,25грн., інфляційні втрати 503,48 грн, які надаються за місцем знаходження нерухомого майна (квартири), що належить відповідачу.

Оскільки вимоги позовної заяви виникли щодо нерухомого майна, а саме квартири, що розташована по АДРЕСА_1 , де і надаються житлово-комунальні послуги, то позовна заява має розглядатись за місцезнаходженням нерухомого майна, тобто за правилами виключної підсудності.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 1603115 від 25.07.2025 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , 09.09.2010.

Суд зауважує, що Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ утворено новий Шепетівський район (з адміністративним центром у місті Шепетівка) у складі територій, до складу яких входить с-ще. Понінка та територіальні громади колишнього Полонського району.

Отже справа помилково надіслана до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області для розгляду за зареєстрованим місцем проживання відповідачки.

Суд зауважує, що зміна адміністративно-територіального устрою не означає автоматичної зміни системи судоустрою.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Згідно п.3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.

Згідно ч.9 ст.187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.3 ст.31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до положень статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Суд зауважує, що відповідно до вимог ст.378 ЦПК України прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Оскільки справа за позовом до ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , не підсудна Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області ні за виключною підсудністю, ні за загальною підсудністю (за місцем реєстрації місця проживання відповідача), спори між судами про підсудність не допускаються, цивільну справу необхідно передати до Полонського районного суду Хмельницької області (за зареєстрованим місцем проживання відповідачки) для вирішення питання про її підсудність.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 187, 260 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Цивільну справу 676/5417/25 2/688/1769/25 за позовом комунального підприємства «Міськтепловоденергія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги передати до Полонського районного суду Хмельницької області за зареєстрованим місцем проживання відповідачки для вирішення питання про її підсудність.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК