Провадження № 2/205/5372/25
У Х В А Л А

12 вересня 2025 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування адміністрації Новокодацької району Дніпропетровської міської ради про стягнення аліментів та скасування судового наказу,

В С Т А Н О В И В:

09 вересня 2025 року представник позивача ОСОБА_3 надав до суду вищевказану позовну заяву.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Разом з тим, у позовній заяві представником позивача не зазначено на які права або обов`язки третьої особи - органа опіки та піклування адміністрації Новокодацької району Дніпропетровської міської ради може вплинути прийняте рішення суду у вказаній цивільній справі, а тому представнику позивача необхідно уточнити сторін, за участю яких має розглядатись зазначена справа позовного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається позовна заява, однак, у позовній заяві зазначена невірна назва суду: замість «Новокодацький районний суд міста Дніпра», вказано «Ленінський районний суд м.Дніпропетровська».

Крім того, пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити також повне найменування учасників справи, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

У порушення зазначених вимог закону, представником позивача не зазначено найменування третьої особи та її ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а якщо вказана інформація невідома представнику позивача, про це потрібно зазначити.

Також у порушення зазначених вимог закону, представником позивача не повністю зазначено найменування третьої особи, оскільки третю особу вказано - орган опіки та піклування адміністрації Новокодацької району Дніпропетровської міської ради, тоді як відповідно до вказана установа має найменування - орган опіки та піклування адміністрації Новокодацького району Дніпропетровської міської ради.

Більш того, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 175 УПК України позовна заява повинна містити серед іншого зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів,передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем пред`явлено дві позовні вимоги: скасування судового наказу та стягнення аліментів.

Разом з тим, цивільний процесуальний кодекс України не надає право боржнику як оскаржити судовий наказ в апеляційному порядку, так і подати заяву про скасування судового наказу в межах статті 170 ЦПК України.

У вказаному випадку у разі повної незгоди боржника із судовим наказом про стягнення аліментів передбачена можливість переглянути відповідне рішення за нововиявленими обставинами або визнати судовий наказ таким, що не підлягає виконанню, а не скасувати його.

У зв`язку з чим, представнику позивача слід визначитися зі змістом позовних вимог.

Крім того, в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, оскільки зазначений представником позивача розмір судових витрат не відповідає долученим до матеріалів справи доказам сплати судового збору.

Також частинами 4, 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу, оригіналу який знаходиться у нього своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року за № 55.

Так, пункт 5.27 цього стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Вказані вимоги закону представником позивача не повністю виконані, подані суду в копіях письмові докази, що є додатком до позовної заяви засвідчені лише підписом представника позивача без дати такого засвідчення.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Отже, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування адміністрації Новокодацької району Дніпропетровської міської ради про стягнення аліментів та скасування судового наказу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко