Справа №337/2954/25
Номер провадження 2/337/1807/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 рокум. Запоріжжя

Хортицький районний суд м.Запоріжжя

у складі :головуючої судді Салтан Л.Г.

за участю секретаря судового засідання Кабалюка В.В.

позивачки ОСОБА_1 ( в режимі відеоконференцзв`язку)

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району, про визначення місця проживання дітей та встановлення повного піклування

В С Т А Н О В И В:

18.06.2025 року позивачка звернулась, через підсистему Електронний суд, з позовом до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та встановлення над ними повного піклування

Ухвалою суду від 23 червня 2025 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, залучено до участі у справі у якості третьої особи Орган опіки та піклування Районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району, зобов`язано позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали направити третій особі копію заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку розгляду справи по суті, відповідачеві наданий строк для подання відзиву.

У підготовчому судовому засіданні позивачка просила призначити справу до розгляду на підставі наявних доказів, суду пояснила, що на початку війни вона та відповідач виїхали до Німеччини, мешкають у різних місцях, за домовленістю з відповідачем діти проживають з нею, перебувають на її утриманні та повному піклування, з боку відповідача жодних прав її або дітей порушено не було, спір між ними відсутній, але наразі вони розлучилися, вона з дітьми планує повернення до України тому рішення суду їй потрібно для переоформлення посвідчення багатодітної сім`ї.

Відповідач заперечення за позовом не надав, надав заяву щодо проведення підготовчого судового засідання у його відсутність.

Представник третьої особи надав висновок від 18 серпня 2025 року про неможливість визначення місця проживання дітей, оскільки останні проживають за кордоном з матір`ю, проведення обстеження житлово-побутових умов наразі не є можливим, крім того, звернувся з заявою щодо проведення підготовчого засідання у його відсутність.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи був належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Вислухавши думку учасників, суд своєю ухвалою, зазначеною у протоколі судового засідання закрив провадження по справі у зв`язку з відсутністю спору.

За змістом ч.5 ст.259 ЦПК України ухвали , постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Таким чином, постановивши ухвалу на місці, оформлюючи ухвалу окремим документом після закінчення судового засідання, суд зазначає наступне.

В ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній цивільній справі проведено підготовчі дії, а саме, направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви та копії доданих до неї документів відповідачу, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, вимог позивача та склад учасників судового процесу. Вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За змістом ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно доп.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Отже, у підготовчому судовому засіданні, суд встановивши, що між сторонами відсутній спір має вирішити питання щодо закриття провадження по справі.

Вирішуючи питання щодо закриття провадження по справі, суд враховує, що згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів: Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18, провадження № 61-2018св19; Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19, провадження № 61-1807св20; Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20, провадження № 61-9658св20 зазначено, що закриття провадження у справі через відсутність предмета спору можливе лише за умови, якщо предмет спору відсутній під час пред`явлення позову.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Так, в позовній заяві та у підготовчому судовому засіданні позивачка пояснила, що за домовленістю з батьком дітей діти проживають з нею, жодних її прав відповідач не порушував, спору між нею та відповідачем не існує, натомість рішення суду їй потрібно для надання органам соціального захисту населення для підтвердження статусу багатодітної родини.

Сімейним кодексом України врегульовано процедуру визначення місця проживання дитини державними органами (зокрема судом) лише в разі наявності спору між батьками. Офіційної процедури визначення місця проживання дитини в разі відсутності спору із залученням державного апарату не існує. При цьому мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Суд вважає, що у даній справі сторони, як це і передбачено положеннями ст. 160 СК України, визначили місце проживання дітей з матір`ю за взаємною згодою, що не потребує втручання з боку органу опіки та піклування, а також будь-якого судового захисту прав позивача. Спір у цій справі ініціювала мати дитини, з якою діти й так фактично проживають при цьому батько не вимагає змінити їх місце проживання. Суд же вирішує спір, що реально виник, і не робить припущень щодо обставин і фактів, які ще не виникли, та не регулює правовідносин щодо обставин проживання дитини, які не існують.

За відсутності позову одного з батьків, з яким не проживає дитина, не вимагається підтвердження судом факту наявності в одного з батьків права на визначення місця проживання дитини, визнання такого права тощо, для цього відсутні процесуально-правові підстави.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04, провадження №12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З огляду встановлення відсутності предмету спору на час подання позовної заяви так і після відкриття провадження у справі, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись п.2 ч.2 ст.200 , п.2 ч. 1ст. 255 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району, про визначення місця проживання дітей та встановлення повного піклування - закрити у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : Салтан Л.Г.