СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/474/25
Провадження № 2/306/534/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2025 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Вінер Е.А.

з секретарем Петрус А.В.

участю адвоката позивача Гуштан Г.Г.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сваляві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов"язання усунути перешкоди в користуванні квартирою, а саме не затоплювати квартиру та зобов"язання привести квартиру позивача у первісний стан до затоплення

В С Т А Н О В И В :

До Свалявського районного суду Закарпатської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні квартирою.В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 . Протягом тривалого періоду з квартири відповідача відбувається залиття квартири позивачки. Просить зобов"язати ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні квартирою, а саме не затоплювати квартиру та зобов"язати ОСОБА_2 привести квартиру ОСОБА_1 у первісний стан до затоплення.

У судовому засіданні позивачка та її адвокат позов підтримали та просили його задовольнити.

Відповідач у судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно до ч. 1, 2 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76 (далі - Правила), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення, та з`ясування питання, чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир, або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків.

У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою.

Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків мають бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи.

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії.

Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру від 30 травня 1995 року квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності (а.с.05).

Згідно з Актом від 29.02.2024 складеного комісією було проведене обстеження на предмет підтоплення нежитлового приміщення №19 будинку АДРЕСА_2 . Зі слів власника квартири протікання відбулося внаслідок несправної системи водопостачання, водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , беспосередньо над квартирою АДРЕСА_5 та нежитлового приміщення №19. Оглянувши кв. АДРЕСА_6 слідів підтоплення не було виявлено. Комісія прийшла до висновку: мешканцям будинку АДРЕСА_2 необхідно провести ремонтні роботи міжбудинкових мереж, а саме каналізаційного та водопровідного стоку(а.с. 16).

З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття її квартири саме з вини відповідача.

Разом із тим, із змісту Акту від 29.02.2024 не встановлено, що відповідач винен у залитті квартири позивача.

Таким чином, зі змісту зазначеного акту не вбачається, що комісія встановила причини залиття квартири та особу, внаслідок дій або бездіяльності якої сталось залиття.

Акт про залиття це обов`язковий документ, який складається комісією з метою фіксування події та з`ясування причин залиття приміщення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що доводи позивача щодо заподіяння саме відповідачем шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача, протиправність її поведінки не доведено належними та допустимими доказами, а тому суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, позивачу у задоволені вимог позову відмовлено, то судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 386 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 76-82, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов"язання усунути перешкоди в користуванні квартирою, а саме не затоплювати квартиру та зобов"язання привести квартиру у первісний стан до затоплення відмовити.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено 16 вересня 2025 року.

Суддя Свалявського районного суду

Закарпатської області Е.А.Вінер