Провадження №2-ві/369/38/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Наталії Сергіївни по цивільній справі № 369/11486/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування, виділ нерухомого майна та встановлення межі земельної ділянки -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Пінкевич Наталії Сергіївни перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування, виділ нерухомого майна та встановлення межі земельної ділянки.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.08.2025 року заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Пінкевич Н. С. визнано необґрунтованою та передано для розгляду іншому судді, який не входить до складу суду в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Частиною 7 статті 40 ЦПК України визначено, що вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст.40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про відвід судді та матеріали справи, дійшов наступного висновку.

У заяві позивача про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н. С. визначена незгода саме з процесуальними діями судді Пінкевич Н. С., як головуючої судді у даній справі, а саме: як зазначає заявник, заява мотивована тим, що в ухвалі від 17.10.2024 об`єктивно не оцінила той факт, що відповідачка ОСОБА_2 фактично зірвала експертизу нерухомого майна 6.05.2024 р. на земельній ділянці

АДРЕСА_1 та не відкрила двері експерту КНДІСЕ Наугольній Наталії Іванівній для оцінки першого поверху, хоча була в той час вдома та була попереджена про приїзд експерта КНДІСЕ о 10-й годині ранку. Тому той факт, що суддя Пінкевіч Н.С. в ухвалі вирішила оплату за повторну експертизу покласти знову на позивача, якій вже одного разу сплатив за експертизу нерухомого майна два роки тому 16,6 тисяч гривень - говорить про її явну упередженість. Тому що, на думку позивача, за повторну експертизу відповідачка мала сплатити якщо не всю цю суму, то хоча б її частку. А суддя Пінкевіч Н.С. не тільки не зробила цього, а й взагалі не відмітила в ухвалі цього факту.

Також, позивач вважає, що суддя підготувавши ухвалу ще 17.10.2024 заблокувала її передачу до КНДІСЕ на подальший розгляд аж до Нового Року, та увійшла у змову з Директором КНДІСЕ Олександром Рувіним і він теж дав розпорядження експерту КНДІСЕ Гучко, яка мала займатися цією справою, щоб вона цього не робила.

Окрім того, суддя розглядає у Києво-Святошинському районному суді Київської області вже третю справу позивача і він вказує , що по усім вона виявляє явну упередженість, та при розкляді справи № 369/11486/21 у першій же ухвалі суддя порушила усі принципи доброчесності і судочинства.

На підставі викладеного, позивач просить суд відвести суддю Пінкевич Н. С. від участі у розгляді цивільної справи № 369/11486/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування, виділ нерухомого майна та встановлення межі земельної ділянки.

Положеннями ст. 36 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Разом із тим, слід зазначити, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факти порушення порядку у визначення складу суду.

При цьому, відповідно до положень національного законодавства, зокрема, вимогами ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як убачається з заяви позивача ОСОБА_1 , підставою для відводу судді

Пінкевич Н. С. є припущення, про необ`єктивність та неупередженість, що проявилася у неврахуванні факту зриву експертизи, покладенні повторних витрат на позивача та прийнятті рішень всупереч принципам добросовісності та неупередженості по цивільній справі № 369/11486/21.

За таких обставин, дослідивши заяву, перевіривши матеріали справи, враховуючи також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в неупередженості та заінтересованості судді Пінкевич Н. С. при розгляді вказаної цивільної справи.

Також, слід зазначити, що з врахуванням недостатньої кількості суддів в Києво-Святошинському районного суді Київської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, існує надмірне навантаження, що створює можливі випадки виходу за межі строків, передбачених законодавством.

Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Таким чином, розглянувши заяву про відвід судді, з точки зору ст. 36 ЦПК України та в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо безсторонності суду, суд не вбачає об`єктивного та суб`єктивного критерію, а саме наявності будь-якого правомірного сумніву в безсторонності судді, а доводи заявника про блокування передачі ухвали до КНІДСЕ свідчать лише про надмірне навантаження суддів Києво-Святошинського районного суду Київської області, а не про існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Пінкевич Н. С.

Розглянувши заяву про відвід судді Пінкевич Н. С. в порядку, визначеному ст. 40 ЦПК України, дослідивши докази, суд вважає, що заявлений відвід судді Пінкевич Н. С. задоволенню не підлягає, оскільки підстав для відводу судді, передбачених ч. 1 ст. 36 ЦПК України, судом не встановлено.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Наталії Сергіївни по цивільній справі № 369/11486/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування, виділ нерухомого майна та встановлення межі земельної ділянки - залишити без задоволення.

Судовий розгляд продовжити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ірина КОЗАК