"11" вересня 2025 р. Справа № 363/4759/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання шлюбу недійсним,

встановив:

пред`явлену позовну заяву ухвалою суду від 26 серпня 2025 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України і встановлено для усунення недоліків строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Як вбачається із довідки про доставку електронного документу від 26 серпня 2025 року, копію вказаної ухвали представник позивача в своєму електронному кабінеті отримала 26 серпня 2025 року.

Однак, у встановлений судом строк позовну заяву, яка б відповідала вимогам статей 175 ЦПК України не подано та недоліки не усунуто.

Так, згідно ч. 1 ст. 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Згідно ч.ч. 2, 4, 8 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вбачається з п.п. 2, 5, 6, 8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.п. а п. 1, п.п. 4, 8, 12, 21, 23 Глави ІІ Розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 719/4940 від 18 жовтня 2000 року (далі Порядок №52/5), для державної реєстрації шлюбу жінкою та чоловіком особисто подається заява про державну реєстрацію шлюбу.

Посадова особа органу державної реєстрації актів цивільного стану формує та реєструє заяву про державну реєстрацію шлюбу за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян в день її отримання або не пізніше наступного робочого дня, якщо така заява надійшла засобами поштового зв`язку, з внесенням відомостей про наречених: прізвище; власне ім`я; по батькові (за наявності); дата народження; місце народження (за відомостями паспорта чи паспортного документа, а у випадках, передбачених законодавством, за даними Єдиного державного демографічного реєстру); громадянство; унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (за наявності); реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності); реквізити документа, шо посвідчує особу (тип, серія (за наявності), номер, дата видачі, ким виданий, строк дії (за наявності)); сімейний стан (у шлюбі не перебуває, шлюб розірвано або вдівець / вдова); документи, що підтверджують сімейний стан (тип, серія (за наявності), номер, дата видачі, ким виданий) - у разі коли у відомостях про сімейний стан зазначено «шлюб розірвано» або «вдівець / вдова»; прізвище, обране у зв`язку з державною реєстрацією шлюбу; абонентський номер мобільного телефону; адреса електронної пошти (за наявності).

У разі якщо жінка та/або чоловік є іноземцем чи особою без громадянства, такими жінкою та/або чоловіком пред`являються документи, що підтверджують законність перебування на території України, та в разі наявності громадянства декількох країн також пред`являються відповідні паспортні документи.

З усіх паспортних документів та документів, що підтверджують законність перебування на території України, пред`явлених відповідним заявником, що є іноземцем чи особою без громадянства, посадовою особою органу державної реєстрації актів цивільного стану виготовляються їх копії.

У разі якщо жінка та/або чоловік є іноземцем чи особою без громадянства і заява про державну реєстрацію шлюбу подається представником або надсилається засобами поштового зв`язку, до заяви додаються копії паспортних документів та документів, що підтверджують законність перебування на території України, засвідчені нотаріально, та їх переклади на українську мову, засвідчені в установленому порядку.

Орган державної реєстрації актів цивільного стану, до якого подано заяву про державну реєстрацію шлюбу, надсилає запит до територіального органу Державної міграційної служби України за місцем подання такої заяви з метою перевірки законності перебування іноземця або особи без громадянства на території України станом на день державної реєстрації шлюбу.

Посадова особа органу державної реєстрації актів цивільного стану під час особистого подання заяви про державну реєстрацію шлюбу жінкою та чоловіком зобов`язана їх ознайомити з умовами і порядком державної реєстрації шлюбу, їхніми правами та обов`язками як майбутніх подружжя і батьків, обов`язком повідомити один одному про стан свого здоров`я, попередити наречених про відповідальність за приховання відомостей про наявність перешкод для державної реєстрації шлюбу.

У разі якщо наречені чи один із них є іноземцем або особою без громадянства, посадова особа органу державної реєстрації актів цивільного стану також повідомляє про необхідність надсилання ним запиту щодо підтвердження територіальним органом Державної міграційної служби України законності перебування на території України станом на день державної реєстрації шлюбу.

Державна реєстрація шлюбу проводиться у присутності нареченої та нареченого з пред`явленням для посвідчення їх особи і віку документів, передбачених пунктом 3 глави 1 розділу II цих Правил. Державна реєстрація шлюбу через представника не допускається.

Державна реєстрація шлюбу здійснюється шляхом формування посадовою особою органу державної реєстрації актів цивільного стану за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян актового запису про шлюб.

Так, зареєстроване місце проживання позивачки на території України або відомостей про його відсутність, в позові зазначено.

Крім того, місце проживання ОСОБА_1 всупереч ч. 1 ст. 9 ЦПК України в позові зазначено іноземною мовою - «Hemansvagen 18, 147 41, Tumba, Sweden». При цьому будь-яких документів на підтвердження викладеного суду не надано.

Місце проживання чи перебування відповідача всупереч вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не зазначено.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Підстав для розгляду справи Вишгородським районним судом Київської області за загальними правилами підсудності або за вибором позивача з позову не вбачається.

Згідно чинних вимог ЦПК України справи про визнання шлюбу недійсним розглядаються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача.

Зі справи не можна дійти висновку про те, якому суду вона підсудна, а виконати вимоги ст. 31 ЦПК України.

У той же час, обставини позову викладено не повно, докази згідно ч. 2 ст. 83, ч. 5 ст. 177 ЦПК України разом з позовною заявою не подано.

Так, до позову долучено лише неповний витяг з актового запису №72 з Порталу «Дія» та довідку з Державної прикордонної служби України про перетин позивачкою кордону.

Разом з тим, до позову не подано належним чином посвідченого документа, що встановлює особу позивачки, реєстраційного номера облікової картки платника податків, відомостей щодо зареєстрованого місця проживання в Україні (за наявності), відомостей про проживання за межами України, повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб та інші докази необхідні для правильного вирішення справи.

При цьому, позивачка не позбавлена можливості, в разі відсутності ряду документів, самостійно звернутися, як другий з подружжя, до органів РАЦС із заявою про отримання належним чином завіреної копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, відомостей про місце проживання та перебування відповідача та інші відомості, які наявні в органі РАЦС щодо реєстрації спірного шлюбу.

Відомості про звернення позивачки до органів РАЦС із такою заявою в матеріалах позову відсутні. Клопотання про витребування зазначених доказів належним чином не подано, причини неможливості отримати ці докази самостійно не зазначено, а посилання на необхідність витребування певних даних судом є передчасним, що вимогам ст. 84 ЦПК України не відповідає.

Крім того, в позові не зазначено, чи перебуває або перебувала позивачка в іншому зареєстрованому шлюбу, її сімейний стан, наявність у неї дітей, тощо, як і не зазначено відомостей про те чи не подано ОСОБА_1 іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Разом з тим, до позовної заяви, яка подана в електронній формі, доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу та третій особі копій поданих до суду документів не подано.

У той же час, в постанові КЦС ВС від 09 липня 2025 року у справі №755/12077/23 зроблено правовий висновок про те, що шлюб визнається неукладеним, якщо встановлено, що один із наречених фізично не міг бути присутнім при реєстрації шлюбу та не ставив особистого підпису в заяві про державну реєстрацію шлюбу, що підтверджено висновком експертизи. У такому випадку актовий запис про шлюб підлягає анулюванню.

Згідно ст. 48 СК України шлюб, зареєстрований у відсутності нареченої і (або) нареченого, вважається неукладеним. Запис про такий шлюб в органі державної реєстрації актів цивільного стану анулюється за рішенням суду за заявою заінтересованої особи.

Відповідно до ст. 48 СК України та пунктів 13, 14 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні при розгляді питання про неукладеність шлюбу суди перевіряють, чи були наречені особисто присутні під час державної реєстрації шлюбу, а також чи належить їм підпис у відповідних документах.

Відсутність волевиявлення одного з подружжя на укладення шлюбу, що підтверджено висновком експертизи, може бути підставою для визнання шлюбу неукладеним й анулювання актового запису.

Враховуючи обставини, на які посилається в позові ОСОБА_1 , такі доводи можуть свідчити не про недійсність шлюбу, а про його неукладеність у розумінні ст. 48 СК України.

Проте, позивачка з позовом про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб не звернулася.

У той же час, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою передбачено справляння судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 211 грн. 20 грн.

Отже, з урахуванням положень Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання заяви до суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті у розмірі 1 211 грн. 20 грн.

У той же час, в порушення вищезазначених вимог ОСОБА_1 при подачі вказаної позовної заяви судовий збір не сплачено та оригінал відповідної квитанції не долучено.

Отже, позивачці належало усунути вказані недоліки позовної заяви, шляхом подання:

- уточненої позовної заяви із викладенням повних та належних обставин справи та з обранням належного способу захисту залежно від фактично виниклих спірних правовідносин та порушених прав позивачки, із зазначенням у позові адреси реєстрації позивачки в Україні (за наявності), адреси фактичного її проживання за кордоном державною мовою (з відповідними документами на підтвердження вказаних обставин); із зазначенням відомостей про те, що позивачкою не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також із надсиланням копій уточненої позовної заяви та додатків до неї для відповідачу та третій особі відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України;

- повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб та надання доказів вжиття заходів для самостійного отримання доказів, і лише за наявності підстав, подання клопотання про їх витребування з дотриманням вимог ч. 2 ст. 84 та ч. 4 ст. 83 ЦПК України;

- належним чином завірених документів, зокрема: паспорту та РНОКПП позивачки, відомостей/анкетних даних щодо відповідача (у разі їх самостійного отримання);

- оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Разом з тим, у встановлений судом строк позовну заяву, яка б відповідала вимогам статей 175, 177 ЦПК України не подано та недоліки не усунуто, що є підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачці.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для цього.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Суддя