Провадження №: 2/755/311/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі:

головуючого - судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Ткаченко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяна Миколаївна, про визнання недійсним заповіту, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяна Миколаївна, про визнання недійсним заповіту.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 березня 2025 року справу прийнято до провадження судді Гаврилової О.В.

Згідно поданого представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Зінкевичем Д.В. клопотання, позивач просить призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

«- З урахуванням індивідуально-психологічних властивостей ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), а також поставленому їй діагнозу, чи може захворювання головного мозку з переважним ураженням лобно-вісочних часток (27.07.1936 р.н.) тягнути неможливість останньої усвідомлювати значення своїх дій та/або керувати ними?

- Чи відносяться встановлені ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) діагнози до психічних захворювань або до тих, що впливають на свідомість та емоційно-вольові якості людини та здатність її писати? Якщо так, то які наслідки чи ускладнення мала ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з тих, які впливають на пам`ять та свідомість, розуміння значення своїх дій, здатність писати і міра (ступінь) такого впливу?

- Чи могла ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 13 липня 2021 року під час складання заповіту зареєстрованого в реєстрі за № 707 Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кашик Лідії Романівни усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм належну оцінку та керувати ними?»

В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Карасьов О.С. підтримав клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Полчанінова О.В. направила до суду заперечення на клопотання, в яких просила залишити клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи без задоволення.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Виграненко С.П. просила відмовити в задоволенні клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи без задоволення, навівши доводи аналогічні викладеним у письмових запереченнях.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

Суд, вивчивши заявлене клопотання та доповнення до нього, дослідивши матеріали справи, вислухавши думки учасників справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до положень статями 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Порядок призначення судової експертизи в науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Порядок проведення судово-психіатричної експертизи затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 року за №719/32171.

Судово-психіатричну експертизу проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Судово-психіатричну експертизу проводять особи, які відповідають вимогам, передбаченим статтею 10 Закону України «Про судову експертизу».

Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно наведених у позовній заяві фактичних підстав позову, позивач просить визнати заповіт недійсним, зокрема, оскільки на момент його складання стан здоров`я ОСОБА_3 та вік останньої вплинули на несприйняття дійсних подій, а тому його волевиявлення не було вільним.

В підготовчому засіданні представник позивача пояснив, що за цим позовом однією з підстав визнання заповіту недійсним є саме нерозуміння спадкодавцем на час складання заповіту значення своїх дій та неспроможність керувати ними.

Частинами 1 та 2 ст. 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Для визнання правочину недійсним на підставі, передбаченій частиною першою статті 225 ЦК України, може бути лише абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними.

Тому, враховуючи зміст заявлених позовних вимог, предмет та підстави спору, обставин, які входять до предмета доказування, суд приходить до висновку, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань, а також враховуючи, що для встановлення психічного стану особи призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, у справі слід призначити посмертну судово-психіатричну експертизу, взявши за основу питання, запропоновані позивачами, та поставити на розв`язання експертів питання щодо наявності у особи на час складання оспорюваного заповіту психічного захворювання чи іншого психічного розладу здоров`я та спроможності особи в силу такого захворювання усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

З огляду на викладене, виходячи з фактичних підстав позову, суд не вбачає підстав для того, щоб ставити на вирішення експертів решту запропонованих позивачем питань, оскільки відповіді на ці питання виходять за межі доказування в даній справі, не входять до предмету судово-психіатричного дослідження та виходять за межі спеціальних знань експерта психіатра.

Що стосується доводів сторони відповідача про відсутність достатньої доказової бази для доцільності призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, суд зауважує, що матеріали справи містять копії медичної документації ОСОБА_3 , суду наданий оригінал медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_3 з результатами медичних досліджень, аналіз яких потребує наявних у експерта спеціальних знань в галузі психіатрії, а призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Вирішуючи питання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, з урахуванням положень ч. 3 ст. 103 ЦПК України, суд доручає її проведення експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», оскільки запропонована позивачем експертна установа - Київський науково-дослідний інституту судових експертиз не є спеціалізованою судово-психіатричною установою Міністерства охорони здоров`я України.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до змісту п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, в тому числі її не оплати, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 76, 77, 103, 104, 105, 252, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи - задовольнити частково.

Призначити в даній справі посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

-Чи страждала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на психічне захворювання чи інший психічний розлад здоров`я на момент складання заповіту 13 липня 2021 року?

-Чи усвідомлювала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент складання заповіту 13 липня 2021 року значення своїх дій та/або чи могла керувати ними?

Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м.Київ, вул.Кирилівська, буд.103, корпус 12, 3-й поверх).

Попередити експертів Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, за ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення посмертної судово-психіатричної експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_3 ; представник - адвокат Зінкевич Дмитро Валерійович, адреса: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_1 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_3 ).

В розпорядження експертів надати: матеріали цивільної справи №755/13244/24 в двох томах; оригінал медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_3 з вкладеними результатами досліджень та міжнародне свідоцтво по вакцинацію.

Висновок необхідно направити до Дніпровського районного суду міста Києва (02105, м.Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43).

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повна ухвала суду складена 18 вересня 2025 року.

Суддя