ЄУН № 201/713/23
Провадження № 2/201/285/2025
УХВАЛА

про призначення експертизи

та зупинення провадження у справі

03 вересня 2025 року Соборний районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого - судді Покопцевої Д.О.

при секретарі - Тоцькій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в підготовчому провадженні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Васильєва Павла Сергійовича - про призначення судово-почеркознавчої експертизи, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Васильевим П.С. - подано клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання:

-Чи виконано ОСОБА_1 рукописний текст в розписці від 13.09.2022р. про отримання грошових коштів у розмірі 30 000 доларів США, чи іншою особою?

-Чи виконаний підпис ОСОБА_1 в розписці від 13.09.2022р. про отримання грошових коштів у розмірі 30 000 доларів США, чи іншою особою?

Проведення експертизи доручити експертам Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз (вулиця Січеславська Набережна, 17, оф. 801, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000).

Ухвалою від 22.01.2025р. доручити працівникам Генерального консульства України в Неаполі (Італія) виконати відібрання зразків підпису ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Оригінали зразків отримані 25.03.2025р. (т.2, а.с.160-175).

В судовому засіданні від 15.07.2025р. адвокат Васильєв П.В. вказав, що підтримує клопотання в частині другого питання, перше просить не ставити. Експертну установу не змінює, оплату експертного дослідження гарантує.

Представник позивачки не заперечував проти задоволення клопотання, надав оригінал розписки.

Ухвалою від 15.07.2025р. витребувані у Соборного районного відділу Державної міграційної служби в м. Дніпро (Відділ №3 у місті Дніпро) (м. Дніпро, площа Шевченка, 7) оригінали документів з підписом ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) які послугували для видачі останньому 17.10.2022 року паспорта громадянина України для виїзду за кордон (номер паспорту НОМЕР_2 ).

06.08.2025р. судом отримані оригінал заяви-анкети № 22866040 від 13.10.2022р. для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру, із підписами відповідача на звороті в графах «повідомленим про присвоєння УНЗР» та «документ отримано», дві заяви від відповідача про втрату паспортів серії НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , датовані 13.10.2022р., інші документи в копіях (банківська квитанція про сплату, копія Форми-1 національного паспорту ОСОБА_1 на 2арк, та довідка про недійсні паспорти, яка не містить підпису відповідача).

Обговоривши подане клопотання про призначення у справі експертного дослідження, суд вважає за потрібне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зауважує Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у cправі № 904/4982/20 предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Аналіз зазначених норм права свідчить про те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування та встановлення фактичних обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими. При цьому, неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. Крім того, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду. При цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи. Аналогічні висновки Верховного Суду містяться у постановах від 16.12.2020 у справі № 916/2740/19, від 06.09.2022 у справі № 924/898/21, від 02.11.2022 у справі № 915/442/21.

У справі, що є предметом вивчення, предметом спору є стягнення суми боргу за розпискою. Проте, відповідач стверджує, що цю розписку не писав..

Установлення факту непідписання договору як правило можливе за допомогою відповідної судово-почеркознавчої експертизи (див. постанову Верховного Суду від 24.05.2023 у справі № 567/792/22, провадження № 61-431св23)

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України)».

У постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі № 695/318/20 (провадження № 61-1833св22) зазначено, що «стаття 109 ЦПК України встановлює процесуальні наслідки для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні лише у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо. Застосування наслідків ухилення від участі в експертизі можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі. Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі № 201/11183/16 (провадження № 61-23601св18)».

Враховуючи зазначене, предмет доказування у даній справі, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, оскільки для вирішення відповідного питання необхідні спеціальні знання.

При цьому, суд враховує, що як зазначено у Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Враховуючи наведене наданий представником позивача оригінал розписки від 28.09.2022р. разом з матеріалами справи, які містять відібрані Генеральним консульством України в Неаполі (Італія) зразки підпису ОСОБА_1 , та наданими Соборним районним відділом Державної міграційної служби в м. Дніпро (відділ №3 у місті Дніпро) оригіналами документів з підписом ОСОБА_1 направляється експертній установі для проведення почеркознавчого дослідження.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Від відповідача у справі пропозицій щодо питань, які слід поставити на розгляд експерта, та щодо експертної установи не надійшло.

Враховуючи предмет позову та обставини справи, суд сформулював питання самостійно в редакції, яка, на думку суду, в цілому відображає як питання, запропоновані позивачем, так і питання, без встановлення яких повно та об`єктивно з`ясувати відповідні обставини у даній справі неможливо.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

За умови відсутності пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертній установі, запропонованій позивачем - Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України (вулиця Січеславська Набережна, 17, оф. 801, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000).

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Несплата заявником вартості проведення судових експертиз, що стало підставою для нездійснення експертною установою відповідних досліджень, може бути розцінено судом як дії, які свідчать про зловживання заявником процесуальними правами учасника справи, які направлені на перешкоджання здійснення розгляду справи та чинення перешкод у своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (див. постанову Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 910/11364/17).

У п.п. 12, 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України законодавець передбачив право оскаржувати в апеляційному порядку окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 81, 103-104, 139, 252, 253, 260, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Васильєва Павла Сергійовича - про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 201/713/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - задовольнити.

Призначити у справі № 201/713/23 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вулиця Січеславська Набережна, 17, оф. 801, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Чи виконаний підпис у розписці від 28 вересня 2022 року від імені ОСОБА_1 тією особою, від імені якої він зазначений - ОСОБА_1 , чи іншою особою?»

Попередити експертів, що безпосередньо будуть проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача ОСОБА_1 (дані представника - адвокат Васильєв Павло Сергійович, ел. пошта ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_5 , адреса вул. Барикадна, буд.15А, корп.1, м. Дніпро, 49044).

Надати дозвіл суду на розшиття матеріалів цивільної справи 201/713/23.

Надати дозвіл суду на розкріплення експериментальних зразків почерку ОСОБА_1 , які містяться на аркушах справи з 160 по 175 тому 2.

На час проведення експертизи провадження у справі № 201/713/23 зупинити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження та Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вулиця Січеславська Набережна, 17, оф. 801, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000).

.

В розпорядження експертної установи - Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вулиця Січеславська Набережна, 17, оф. 801, Дніпро, Дніпропетровська область, 49000) для дослідження надати:

- копію цієї ухвали;

- матеріали цивільної справи № 201/713/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, у 2 томі яких на аркушах справи з 160 по 175 включно містяться експериментальні зразки почерку ОСОБА_1 ;

- об`єкт дослідження: розписку від 28 вересня 2022 року,

- документи, які містять вільні зразки почерку ОСОБА_1 : оригінал заяви-анкети № 22866040 від 13.10.2022р. для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру, із підписами відповідача на звороті в графах «повідомленим про присвоєння УНЗР» та «документ отримано», дві заяви від відповідача про втрату паспортів серії НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , датовані 13.10.2022р.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Повний текст ухвали буде складено впродовж 5 днів.

Суддя: Д.О. Покопцева