Справа № 646/5243/25
№ провадження 2/646/3130/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 вересня 2025 року м.Харків
Основ`янський районний суд міста Харкова
у складі: головуючого судді - Клімової С.В.,
за участю секретаря - Герко Є.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
Позивач ОСОБА_1 , представник: ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. Мотивуючи свої вимоги тим, що з відповідачем по справі позивач знаходиться у шлюбі, який був зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про що був складений відповідний актовий запис № 284 від 14 лютого 2020 року. Мають спільну малолітню дитину, доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинені, у зв`язку з відсутністю взаємоповаги та взаєморозуміння один до одного. Примирення не можливе. Спору щодо місця проживання дитини сторони не мають. Майновий спір на теперішній час відсутній, тому позивач просить суд розірвати їх шлюб. Також позивачка просить суд залишити дитину проживати з нею, оскільки вони з дитиною перебувають за кордоном і дитина весь час мешкає з нею.
Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 05 червня 2025 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 18 вересня 2025 року було вирішено питання про заочний розгляд справи.
Представник позивача та позивач у судове засідання не з`явилися, представник надав заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, у разі неявки відповідача просить винести заочне рішення.
Відповідач в судове засідання також не з`явився. Направлені на адресу судові повідомлення повернулися до суду з відмітками « адресат відсутній за вказаною адресою» та « за закінченням терміну зберігання».
У відповідності до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.
Крім того відповідно до ч.11 ст. 128 ЦПК України, судом розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідача до суду, однак останній в судове засідання на вказану в оголошенні дату не з`явився, жодних заперечень проти позову, заяв про розгляд справи без його участі до суду не надіслав, про причини неявки суд не повідомив.
Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.
З`ясувавши думку позивача, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне.
Справа розглядається за правилами спрощеного провадження.
Так судом встановлені наступні фактичні обставини.
Так, сторони з 14 лютого 2020 року перебувають у шлюбі, який зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про що був складений відповідний актовий запис за № 284, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданого 14.02.2020 року.
Від шлюбу мають спільну малолітню дитину, доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 від 21.08.2020.
Закон який регулює спірні правовідносини є Сімейний Кодекс України.
Частиною першою ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Зі змісту статті ст. 110 СК України вбачається, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що у зв`язку з тим, що шлюбно-сімейні відносини між учасниками справи припинені по причині відсутності взаємоповаги та взаєморозуміння один до одного, примирення не можливе, майновий спір на теперішній час відсутній, позов підлягає задоволенню насамперед як спосіб захисту прав та інтересів позивача.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Згідно Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.01.2020 року по справі № 200/952/18, за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.
З урахуванням відсутності заперечень з боку відповідача в частині визначення місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 з позивачем, суд вважає за необхідне задовольнити позовну вимогу щодо визначення місця проживання дитини з матір`ю, насамперед як спосіб захисту прав та інтересів позивача та малолітньої дитини.
Що стосується судових витрат, суд вважає за необхідне вказати.
Позивач у позовній заяві зазначила, що відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не заявляє до стягнення судові витрати, які ним понесені, тому з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1211,20 грн стягненню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 11, 12 13, 78, 79, 89, 200, 206, 264, 265, 280-282, 351, 352, 354, 355, ЦПК України, ст. ст. 110, 112, 113, 114, 160, 161 Сімейного Кодексу України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який був зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) за актовим записом № 284 від 14 лютого 2020 року розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Копію рішення для виконання направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Суддя С.В. Клімова