головуючий у суді І інстанції Шаповалова К.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Глухової О.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 травня 2025 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначав, що ОСОБА_1 є власницею нежитлових приміщень з №1 по №7 (групи приміщень №1) в літ. А, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач здійснює постачання електричної енергії за вказаною адресою. 9 червня 2023 року уповноваженими особами позивача було виявлено порушення за згаданою адресою, а саме - самовільне підключення струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл, передачу, постачання електроенергії до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. На підставі виявленого порушення було складено акт № 000043. 28 липня 20223 року відбулося засідання комісії по розгляду сказаного акта та прийнято рішення здійснити споживачу нарахування за необліковану електричну енергію. Таким чином, споживачу нараховано обсяг необлікованої електричної енергії - 67628,00 кВТ*год на суму 368 995,87 грн. ОСОБА_1 мала оплатити зазначену суму до 22 вересня 2023 року включно, однак кошти позивачу так і не сплачено, а тому позивач просив суд стягнути з відповідача зазначену суму заборгованості, суму сплаченого судового збору та кошти понесені позивачем на правову допомогу.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19 травня 2025 року позовну заяву ПАТ "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ "ДТЕК Київські Електромережі" заборгованість за актом про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року у розмірі 368 995,87 грн та судовий збір у розмірі 5 534,94 грн.

Не погоджуючись із указаним рішенням представник ОСОБА_1 - адвокат Князьська Н.А. звернулася до суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що матеріали справи не містять доказів, що споживач (відповідач) повідомляла оператора системи розподілу про зміну власника/користувача об`єкта, на якому було виявлене порушення ПРРЕЕ, зафіксоване в акті про порушення, до складання даного акта. Мотивуючи підстави відповідальності ОСОБА_1 , судом першої інстанції не було враховано, що власникприміщення, до якого позивачем за заявою-приєднання № 18/СЖ12/5/1/-147807 від 23 серпня 2018 року надавалися послуги електропостачання не змінювався, тому обов`язку повідомляти позивача про зміну користувача у відповідачки не було.

Звертає увагу, що як було встановлено судом першої інстанції та не оспорено позивачем, фактичним користувачем нежитлового приміщення по АДРЕСА_1 , була ОСОБА_2 на підставі договору оренди нежитлового приміщення від 25 листопада 2020 року. Перевірка та складання акта порушення № 000043 від 9 червня 2023 року проводилися, складалися та підписувались саме ОСОБА_4 , а тому, за приписами Правил, умов договору та фактичних обставин чітко вбачається особа субспоживач - орендаря ОСОБА_2 , про особу якої було відомо позивачу.

Наголошує, що відповідно до листа КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького р-ну м. Києва" від 14 червня 2024 року № 101/50-2301, копія якого наявна в матеріалах справи, підвал, тобто місце виявлення порушення зафіксоване в акті порушення № 000043 від 9 червня 2023 року знаходиться у господарському віданні КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького р-ну м. Києва". Місце виявлення незаконного підключення до електромережі, окрім письмових доказів також визнавалось і стороною позивача в наданих письмових доказах та поясненнях, а тому вважає, що ОСОБА_1 , як споживач не зобов`язана забезпечувати охорону електромереж, що знаходяться на території іншого користувача.

Вказує, що з урахуванням наявних в матеріалах справи відомостей, вбачається, що ОСОБА_1 є неналежним відповідачем, а належним має бути особа, що вчинила правопорушення.

Зазначає, що у позивача відповідно до п. 6.5.1. Правил № 258 був наявний обов`язок проводити контрольний огляд не рідше одного разу на шість місяців, а тому у відповідача виникає доцільний сумнів у достовірності доводів позивача про неможливість виявлення самовільного підключення при контрольному огляді.

Вважає, що підстав для часткового демонтажу оздоблювальних матеріалів (штукатурки в підвальному приміщенні), що зазначено в п. 6 акта порушення № 000043 від 9 червня 2023 року протягом 2021-2022 років у позивача не було. Як і не поставало питання в уповноважених працівників позивача при проведенні контрольного огляду існування місця "імовірного самовільного приєднання" до мережі електропостачання до липня 2023 року.

Посилається на п. 2.3.12., п. 8.4.8. Правил № 258 та вказує, що при наявних у позивача відомостей про орендаря, як фактичного користувача та субспоживача були відсутні підстави нарахування за електроенергію встановлену протоколом № 823 від 22 серпня 2023 року на суму 368 995 грн 87 коп. В іншому випадку, позивач фактично визнає неналежне виконання своїх обов`язків щодо проведення контрольного огляду, що в свою чергу ставить під сумнів сам факт пред`явлення майнових претензій до ОСОБА_1 , як неналежного відповідача та особи, в діях якої відсутні правопорушення.

Вважає, що судом першої інстанції неправильно було застосовано норми матеріального права, а саме не застосовано положення ст. 780 ЦК України, але покладено в основу положення ст.ст. 319, 322 ЦК України, що не підлягали застосуванню. А також вказує, що судом першої інстанції не взято до уваги наведені відповідачем правові висновки щодо підстав відмови у позові в разі пред`явлення вимог до неналежного відповідача чи не залученні співвідповідача, що висловлено Великою Палатою Верховного Суд постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження № 14- 61цс18), у постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року в справі № 705/3876/18 (провадження № 61-697св20), від 19 серпня 2020 року в справі № 639/6295/16-ц (провадження № 61-36683св18), від 14 липня 2020 року в справі N° 686/23977/18 (провадження № 61-17715 св 19), від 08 липня 2020 року в справі № 612/808/18 (провадження №61-15537 св 19)від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 та від 20 січня 2021 року у справі № 203/2/19.

16 липня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - адвоката Дуднік-Дубіняк Д.І., в якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Вказує, що матеріали справи не містять доказів, що споживач (відповідач) повідомляла оператора системи розподілу про зміну власника/користувача об`єкта, на якому було виявлене порушення ПРРЕЕ, зафіксоване в акті про порушення, до складання даного акта. Натомість, в матеріалах справи наявний лише договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії о/р № НОМЕР_1 , укладений між позивачем та відповідачем, що не заперечує апелянт в своїй апеляційній скарзі.

Вважає, що саме відповідач, як власник приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено порушення зафіксоване актом про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року, має нести відповідальність за самовільне підключення та безоблікове споживання електричної енергії відповідно до умов договору та положень ПРРЕЕ. Вказує, що в розумінні норм ПРРЕЕ Кучіна A.C. є особою, яка допустила представників ОСР на об`єкт відповідача для складання акта порушення за фактом порушення відповідачем вимог ПРРЕЕ.

Щодо недотримання періодичності контрольних оглядів за період дії договору оренди (з 2021 року) позивач зазначає, що така позиція відповідача не підтверджена жодними документальними доказами та не відповідає дійсності.

У судовому засіданні представник Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" - Кирищук В.П. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про розгляд справи шляхом направлення судової повістки на електронну адресу, що підтверджується звітом про доставку поштової кореспонденції суду.

12 вересня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи від представника ОСОБА_1 - адвоката Князьської Н.А.

В обґрунтування клопотання вказувала, що адвокат Князьська Н.А. не має можливості прибути в судове засідання до суду апеляційної інстанції, оскільки буде зайнята в іншому судовому засіданні у Вінницькому апеляційному суді.

Розглянувши відповідне клопотання колегія апеляційного суду не вбачає підстав для відкладення розгляду справи з огляду на таке.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (частини перша, друга та п`ята статті 12 ЦПК України).

Особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб (стаття 43 ЦПК України).

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 ЦПК України (частина третя статті 368 ЦПК України).

Відповідно до статті 128 ЦПК України (тут і надалі в редакції Кодексу, чинній на час апеляційного перегляду справи) суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно зі статтею 372 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи у разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Так, матеріалами справи встановлено, що сторона відповідача повідомлялась Київським апеляційним судом належним чином про призначення розгляду справи на 16 вересня 2025 року, про що свідчить звіт про доставку вихідної кореспонденції від 25 липня 2025 року. Отже, сторона відповідача була повідомлена про дату засідання більше ніж за місяць.

У постанові Верховного Суду від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) зроблено висновок, що за змістом статті 14 ЦПК України для цілей цього Кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29 червня 2023 року № 3200-IX для учасників судового процесу визначена обов`язкова реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС.

18 жовтня 2023 року було введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами".

Отже, реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС є обов`язковими для адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, які беруть участь у судових процесах у господарських, цивільних та адміністративних справах з 19 жовтня 2023 року.

У матеріалах справи наявні відомості про доставку електронного листа направленого до електронного кабінету у ЄСІТС на адресу ОСОБА_5 про розгляд справи на 16 вересня 2025 року та дату його отримання останньою, а саме 25 липня 2025 року.

Таким чином, сторона відповідача була повідомлена про розгляд справи призначеної на 16 вересня 2025 року завчасно.

Доводи про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника відповідача в іншому судовому засіданні колегія суддів вважає необґрунтованими, з урахуванням повідомлення сторони відповідача про розгляд справи за місяць до судового засідання.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що до клопотання про відкладення розгляду справи не було надано належних доказів перебування представника відповідача в іншому судовому засіданні.

Також апеляційний суд звертає увагу на те, що клопотання не містить обґрунтувань не можливості прибуття в судове засідання самого відповідача.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Так, апеляційним судом враховано тривалий розгляд цієї справи в суді, а саме з серпня 2024 року, тобто, більше року.

Апеляційним судом також враховано, що стороною відповідача викладено свої доводи і міркування щодо оскаржуваного судового рішення у апеляційному суді у апеляційній скарзі. Ні в апеляційній скарзі, ні в клопотанні про відкладення розгляду справи не зазначено жодних нових обставин, які унеможливлюють розгляд справи за наявними матеріалами за відсутності сторони відповідача.

Крім того, відмовляючи у задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи апеляційний суд виходить із тих обставин, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника чи сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16.

Стороною відповідача не указані причини, які унеможливлюють вирішення спору за відсутності відповідача та його представника.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників, що не з`явились.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Згідно із статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Задовольняючи позовні вимоги ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за необліковану електроенергію у розмірі 368 995,87 грн, суд першої інстанції виходив із того, що саме відповідач, як власник приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено порушення, зафіксоване актом про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року, має нести відповідальність за самовільне підключення та безоблікове споживання електричної енергії відповідно до умов договору та положень ПРРЕЕ.

Також суд зазначив, що матеріали справи не містять доказів, що споживач (відповідач) повідомляла оператора системи розподілу про зміну власника/користувача об`єкта, на якому було виявлене порушення ПРРЕЕ, зафіксоване в акті про порушення, до складання даного акта.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з урахуванням наступного.

Судом встановлено, що відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" є оператором системи розподілу та діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженої Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 13 листопада 2018 року № 1411.

ОСОБА_1 є власницею нежитлових приміщень з №1 по №7 (групи приміщень №1) в літ. А, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить витяг із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У вересні 2018 року позивачем було надіслано ОСОБА_1 повідомлення про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та до договору про постачання електричної енергії споживачу, у якому, зокрема, зазначено, що ОСОБА_1 було відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 та тимчасово присвоєно наступний код по елементах схеми 64098012.00001. Інформацію про ЕІС-коди точок розподілу буде повідомлено додатково. Постачання електричної енергії до об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється за діючими тарифами на електричну енергію та розподіл електричної енергії на підставі обраної споживачем комерційної пропозиції, що є додатком до укладеного позичальником та споживачем публічного договору на момент приєднання.

Так, правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 (далі Правила) і Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року за №562.

Правила обов`язкові для виконання всіма учасниками роздрібного ринку.

Відповідно до п.3.1.9 ПРРЕЕ споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

Згідно п. 2.1.5 ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до ПРЕЕ.

Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу.

Відповідно до 2.1.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт.

Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

Заявою-приєднання № 18/ОК12/5/1/-147807 від 23 серпня 2018 року відповідач приєднався до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії (далі - Договір), що розміщений на веб-сайті позивача за посиланням: https://www.dtek-kem.com.ua/ua/enter- contract, за особовим рахунком № НОМЕР_1 .

У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, ККОЕЕ, КСР, Кодексу системи передачі, Закону України "Про ринок електричної енергії" та інших нормативно-правових актів, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний:

користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

Відповідно до п. 8.2.4. ПРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ.

Крім того, п. 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача), або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт, оформлюється акт про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У пункті 8.2.6 ПРРЕЕ зазначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначають обсяг необлікованої електричної енергії та суму завданих споживачем збитків.

9 червня 2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , представниками позивача було виявлене порушення, що відповідає пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме -самовільне підключення струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл, передачу, постачання електричної енергії до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем ЗБ 5013/1 до ГРЩ споживача приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було". Для виявлення місця підключення був здійснений частковий демонтаж будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів (штукатурки у підвальному приміщенні) Самовільне підключення виконано мимо приладу обліку № 3316632.

Матеріали справи містять фото, на яких були зафіксовані виявлені представниками позивача порушення щодо порядку підключення струмоприймачів.

На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року. Вказаний акт складений у присутності орендаря ОСОБА_2 , яка підписала такий акт та вказала, що вона немає жодного відношення до виявленого порушення. Крім того, у вказаному акті зафіксовано, що власник ОСОБА_1 відмовилась бути присутньою під час складання акта.

16 червня 2023 року на адресу відповідача був надісланий лист про проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення 27 липня 2023 року.

Відповідно до протоколу засідання (№744) комісії по розгляду акта про порушення від 9 червня 2023 року № 000043 було розглянуто акт про порушення у присутності власника нежитлового приміщення ОСОБА_1 . З метою доопрацювання матеріалів за актом розгляд акта було відкладено до 22 серпня 2023 року. Відповідно до підпису на вказаному протоколі, відповідачка була ознайомлена з його змістом 27 липня 2023 року (а.с. 75, т.1).

22 серпня 2023 року було проведено засідання комісії по розгляду акта № 000043 від 9 червня 2023 року та було прийнято рішення: провести нарахування згідно з пунктом 8.4.12 та за формулою 8, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 15,44 кВт згідно допустимого тривалого струму для АПВ 6 мм.кв. Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год. 7 днів на тиждень, Кв=1. Період нарахування з 09 червня 2022 року по 08 червня 2023 року (12 місяців). Відповідно до проведеного комісією розрахунку до сплати підлягає 368 995, 87 грн за недовраховану спожиту електричну енергію. Копія протоколу засідання комісії містить відомості про те, що ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії та особисто повідомлена про прийняте комісією рішення, що підтверджується її підписом на протоколі (а.с. 76). Будь-яких зауважень щодо змісту протоколу ОСОБА_1 не вказала.

23 серпня 2023 року позивач надіслав відповідачу лист, у якому зазначено про наявну заборгованість та рахунок за електричну енергію із зазначеною заборгованістю у розмірі 368 995,87 грн. Відповідно до копії зворотного листа, відповідач отримала вказане відправлення 31 серпня 2023 року.

Так, за змістом пункту 8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Відповідач нараховану суму за вказане порушення в добровільному порядку не сплатила, доказів протилежного матеріали справи не містять.

Разом з тим, відповідачем у справі було заявлено в суді першої та апеляційної інстанцій про те, що фактичним користувачем приміщення є ОСОБА_2 , з якою ОСОБА_6 25 листопада 2020 року уклала договір оренди нежитлового приміщення, а відтак саме вона є суб`єктом правопорушення.

Відповідно до пункту 1.1 вказаного договору, орендодавець передає орендарю в строкове платне користування нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 62, на строк визначений в пункті 6.1 договору. Відповідно до пункту 6.1 договору він припиняється по закінченню строку його дії.

Відповідно до п. 4.27 ПРРЕЕ у разі звільнення приміщення та/або остаточного припинення користування електричною енергією споживач зобов`язаний повідомити електропостачальника та оператора системи або основного споживача про намір припинити дію відповідних договорів не пізніше ніж за 20 робочих днів до дня звільнення приміщення та/або остаточного припинення користування електричною енергією та надати заяву щодо розірвання договорів і в цей самий термін здійснити сплату всіх видів платежів, передбачених відповідними договорами, до заявленого споживачем дня звільнення приміщення та/або остаточного припинення користування електричною енергією включно.

Дія договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії достроково припиняється у разі отримання оператором системи від нового або від попереднього власника (користувача) об`єкта споживача документального підтвердження факту зміни власника (користувача) цього об`єкта.

Дія договору про постачання електричної енергії достроково припиняється у разі отримання електропостачальником від оператора системи або нового чи попереднього власника (користувача) об`єкта споживача документального підтвердження факту укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії між оператором системи і новим власником (користувачем) цього об`єкта.

У такому разі дія відповідних договорів припиняється в частині постачання та розподілу електричної енергії на об`єкт, а в частині виконання фінансових зобов`язань сторін (які виникли на дату припинення дії договорів) їх дія продовжується до дати здійснення повного взаєморозрахунку між сторонами.

У разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживачем електропостачальника та (за наявності відповідного договору) оператора системи або основного споживача про звільнення приміщення та/або остаточне припинення користування електричною енергією споживач зобов`язаний здійснювати оплату спожитої на таких об`єктах електричної енергії та інших платежів виходячи з умов відповідних договорів.

Разом з тим, відповідно до пп. 7 п. 6.2 договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії споживач зобов`язується у разі зміни власника об`єкта (звільнення Споживачем займаного приміщення, реорганізації, ліквідації (у т.ч. шляхом банкрутства), відчуження в будь-який спосіб займаного приміщення) не пізніше ніж за 20 робочих днів до припинення користування електричною енергією на об`єкті письмово повідомити оператора системи розподілу про розірвання цього договору та не пізніше дня звільнення об`єкту здійснити всі оплати, передбачені умовами цього договору.

Пунктом 11.2 договору визначено, що дія договору достроково припиняється у разі отримання оператором системи розподілу документального підтвердження факту відчуження об`єкта на користь іншої особи, у тому числі набуття спадкоємцем права власності на об`єкт.

У разі припинення дії договору, договір припиняє свою дію в частині розподілу електричної енергії на об`єкт, а в частині виконання фінансових зобов`язань сторін, (які виникли на дату припинення дії договору) продовжує діяти до дати здійснення повного взаєморозрахунку між сторонами (п. 11.3 договору).

В той же час, як правильно встановлено судом, матеріали справи не містять доказів, що споживач (відповідач) повідомляла оператора системи розподілу про зміну власника/користувача об`єкта, на якому було виявлене порушення ПРРЕЕ, зафіксоване в акті про порушення, до складання даного акта.

Колегія суддів не може врахувати доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції не було враховано, що власник приміщення, до якого позивачем за заявою-приєднання № 18/СЖ12/5/1/-147807 від 23 серпня 2018 року надавалися послуги електропостачання не змінювався, тому обов`язку повідомляти позивача про зміну користувача у відповідачки не було, оскільки такі твердження спростовуються зазначеними вище умовами договору та діючими нормами ПРРЕЕ.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що посилаючись на відсутність у відповідача обов`язку зі сплати заборгованості за необліковану електроенергію у зв`язку із тим, що фактичним користувачем приміщення є ОСОБА_2 , з якою ОСОБА_6 25 листопада 2020 року уклала договір оренди нежитлового приміщення, а відтак саме вона є суб`єктом правопорушення, відповідачкою не надано відповідних доказів, а саме доказів того, що саме ОСОБА_2 було самовільно підключено струмоприймачі без наявності відповідних договорів про розподіл, передачу, постачання електроенергії до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку, з урахуванням того, що власником приміщення є ОСОБА_6 .

Також апеляційний суд звертає увагу на те, що користувач приміщення ОСОБА_2 в акті про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року вказала, що вона немає жодного відношення до виявленого порушення. Крім того, у вказаному акті зафіксовано, що власник ОСОБА_1 відмовилась бути присутньою під час складання акта.

Таким чином, судом встановлено, що користувач приміщення не визнає, що саме вона самовільно підключила струмоприймачі без наявності відповідних договорів про розподіл, передачу, постачання електроенергії до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку, а відповідач (власник приміщення) не надає доказів протилежного.

Згідно з пунктом 8.6 договору у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи розподілу вартість необлікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що будь-яких доказів на спростування того, що на момент укладання договору оренди майна виявлене самовільне підключення було відсутнє та відповідачка, як власник майна передавала майно в оренду без його підключення до електромереж, матеріали справи не містять.

Отже, саме відповідач, як власник приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено порушення зафіксоване актом про порушення № 000043 від 9 червня 2023 року, має нести відповідальність за самовільне підключення та безоблікове споживання електричної енергії відповідно до умов договору та положень ПРРЕЕ.

Суд першої інстанції також правильно відхилив доводи сторони відповідача щодо того, що самовільне підключення було виявлено в зоні відповідальності КП по УЖГ Дарницького району м. Києва, оскільки такі доводи спростовуються актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, однолінійною схемою, які є додатками до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, змістом акта про порушення, де зображена схема електроживлення споживача, на якій вказане місце самовільного підключення та фотофіксацією, яка є додатками до акта про порушення від 9 червня 2023 року.

Згідно з п. 8.2.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Судом було правильно зазначено, що матеріали справи не містять доказів, що відповідач звертався до позивача, регулятора або суду для вирішення спірних питань щодо складання акта про порушення та/або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з якими він не погоджується, чи звертався із позовом до суду про скасування рішення засідання комісії по розгляду акта про порушення.

Щодо доводів апеляційної скарги про недотримання періодичності контрольних оглядів за період дії договору оренди (з 2021 року) колегія суддів звертає увагу на те, що такі доводи відповідача також не підтверджені жодними документальними доказами.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи та пояснень позивача, самовільне підключення виконано кабелем ЗБ 5013/1 до ГРТТТ споживача приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення місця підключення був здійснений частковий демонтаж будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів (штукатурки у підвальному приміщенні), самовільне підключення виконано мимо приладу обліку № 3316632.

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЗУ "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

За ч. 2 ст. 77 ЗУ "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (п. 2 ч. 2 цієї статті);крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за спожиту не обліковану електричну енергію у розмірі 368 995,87 грн.

Наведеним доводам суд першої інстанції надав належної правової оцінки, а відтак аргументи відповідача в апеляційній скарзі зводяться до незгоди з правильним рішенням суду першої інстанції та не можуть бути підставою для його зміни чи скасування.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявників та їх відображення у судовому рішенні, питання вмотивованості висновків суду, апеляційний суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.

Інші доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на доказах та законі і не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19 травня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 17 вересня 2025 року.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба