Провадження №: 2/755/110/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про виправлення описки

"08" вересня 2025 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., при секретарі судових засідань Грищенко С.В., розглянувши питання про виправлення описки у судовому рішенні від 23 липня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Устинова Ірина Євгенівна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа №755/15392/24, провадження №2/755/110/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Устинова Ірина Євгенівна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2025 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на день смерті проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

У вступній та резолютивній частині скороченого тексту рішення суду помилково не зазначено повні відомості про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Устинову Ірину Євгенівну, а саме: зазначено лише прізвище, ім`я та по-батькові без відомостей про вид професійної діяльності, яку здійснює вказана особа.

Сторони у судове засідання сторони не викликались.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про виправлення допущених судом описок, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Отже правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Оскільки у вступній та резолютивній частині скороченого тексту рішення суду помилково не зазначено повні відомості про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Устинову Ірину Євгенівну, вступну та резолютивну частину рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2025 року необхідно викласти із зазначенням повного найменування третьої особи, як: «приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Устинова Ірина Євгенівна».

Аналізуючи викладені вище обставини, суд вважає за необхідне виправити описки, допущені в скорочену тексті рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2025 року.

Керуючись ст. ст.260, 269 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Виправити описку, допущену у скороченому (вступній та резолютивній частині) рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 липня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Устинова Ірина Євгенівна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, зазначивши правильно повні відомості про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а саме: «третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Устинова Ірина Євгенівна».

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя :