У Х В А Л А

16вересня 2025 року м. Київ

Справа № 758/9460/25

Провадження: № 22-ц/824/16134/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддівВерланова С. М., Нежури В. А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів,

в с т а н о в и в:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 26 червня 2025 року, постановлену під головуванням судді Блащук А. М.,у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2025 року справу призначено колегії суддів у складі: головуючий (суддя-доповідач) Невідома Т. О., судді: Верланов С. М., Нежура В. А.

28 серпня 2025 року справу витребувано із суду першої інстанції.

28 серпня 2025 року ОСОБА_1 направив через систему «Електронний суд» заяву про відвід колегії суддів.

13 вересня 2025 року матеріали справи №758/9460/25 надійшли до Київського апеляційного суду.

Заява обґрунтована тим, що суддя Верланов С. М.в ході розгляду цивільних справ системно ігнорує права споживачів та порушує ключові процесуальні гарантії. Так, у справі 758/12336/24 за участю ОСОБА_1 колегія суддів за участі суддіВерланова С. М. проігнорувала обов`язкові висновки Верховного суду, вийшла за межі предмету спору та не надала жодної відповіді на ключові доводи апеляційної скарги. Крім того,судова колегія за участі судді Верланова С.М. у справі №757/4779/21 проігнорувала докази ОСОБА_1 щодо ненадання послуг та незаконно стягнула з нього судовий збір. В свою чергу, судді Невідома Т. О. та Нежура В. А. у складі колегії ухвалили судове рішення у справі №758/12336/24, яке містить ознаки грубих процесуальних порушень, а саме вихід за межі предмету спору та ігнорування обов`язкових висновків суду Верховного Суду. Сукупність зазначених фактів підтверджується поданням дисциплінарних скарг до Вищої ради правосуддя на дії означених суддів.

За таких підстав заявник вважає, що є обґрунтовані причини для заявлення відводу колегії суддів, так як існують обставини, які свідчать про її упередженість.

Відповіднодо положень ч. ч. 2-3ст. 40 ЦПК Українипитання про відвідсуддівирішує суд, якийрозглядає справу. Суд задовольняєвідвід, якщо доходить висновку про йогообґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованістьзаявленоговідводу і заява про такийвідвіднадійшла до суду за три робочідні (абораніше) до наступногозасідання, вирішенняпитання про відвідздійснюєтьсясуддею, який не входить до складу суду, щорозглядає справу, і визначається у порядку, встановленомучастиноюпершою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщозаява про відвідсуддінадійшла до суду пізнішеніж за три робочідні до наступногозасідання, таказаява не підлягаєпередачі на розглядіншомусудді, а питання про відвідсуддівирішується судом, щорозглядає справу.

Статтею 36 ЦПК Українивизначеноперелікпідставвідводу (самовідводу) судді і розширеномутлумаченнюця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1ст. 36 ЦПК Українисуддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначенняюридичногозмістуоціночноїкатегорії «безсторонній суд» зумовлюєнеобхідністьврахуваннясуб`єктивного та об`єктивногокритеріївбезсторонності. Перший з них означає, щосуддямає бути суб`єктивновільнимвідупередженості при розглядісправи; другий - щосуддямаєзабезпечитидостатнігарантії для усунення будь-якихобґрунтованихсумнівівщодойогонеупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цьогопитаннядаєможливість прийти до висновкущокритеріємпорушеннясуб`єктивноїскладовоїданогопоняття, можуть бути висловлюваннясудді по сутіправовоїпроблеми, яка порушена у позові, у засобахмасовоїінформаціїдо свогоголовування у суді при розглядіконкретноїсправи; не реагуваннясудді на расистськівисловлювання; якщоголовуючий у справі, у пресівживвисловлювання, якінатякали на негативнуоцінкузаявника, ще до того, як суд підйогоголовуванням повинен буввинестирішення у справітощо. Конкретизуючисуб`єктивнийкритерій, Суд підкреслює, щопоки не доведено інше, дієпрезумпціяособистоїбезсторонностісудді. Суб`єктивнаупередженістьполягає, як правило, в умиснихчинеобережнихдіяхсуддів перед початком чипід час судового розглядусправи

Стосовнооб`єктивноїнеупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-якихзаконнихсумнівів в тому, щоїїзабезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивнунеупередженістьслідвизначити, чи є факти, які не залежатьвідповедінкисудді, щоможуть бути встановлені та можутьзмуситисумніватися у йогонеупередженості. Мовайде про ту довіру, яку суди повиннівикликати в учасниківцивільногопроцесу.

Об`єктивнимиобставинами, щоможутьсвідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавалисьтакі: члени суду, щомалирозглядати справу, вже брали участь у ній у іншійпроцесуальнійролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у судінижчоїінстанціїтощо; суддя, щобере участь у справі про оспорюваннязаконодавчихнормативнихактівранішевисловлювався з цього приводу як консультант; наявністьдискреційнихповноважень у одного з суддів, щорозглядають справу у колегіальномускладі, участь судді у прийняттізаконодавчихабопідзаконнихнормативнихактів, на основіякихпотімвиноситьсясудоверішеннятощо.

Тобто, особа, яка заявляєвідвідсудді, повинна довести на підставідоказів факт зацікавленостісудді у розглядісправи, зважаючи на діюпрезумпціїособистоїнеупередженостісудді, яка діє до тих пірпоки не доведено інше.

Суддяпідлягаєвідводу (самовідводу) також за наявностіобставин, встановленихстаттею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можутьвходити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як зазначеновище, доводи щодовідводузводяться до того, щоОСОБА_1 не погоджується із судовими рішеннями колегії суддів, ухваленими в інших цивільних справах.

Незгодасторони з процесуальнимирішеннямисудді,рішенняабоокрема думка судді в іншихсправах,висловленапублічно думка суддіщодо того чиіншогоюридичногопитання не може бути підставою для відводу.

Дослідивши доводи заяви про відвід, заявленогоколегії суддів.,співставившиїх з матеріаламисправи у контекстіположеньст. 36 ЦПК України, колегіясуддів доходить висновку, що заява не містить обґрунтованих підстав,передбаченихпроцесуальним законом,вважатизаявлений відвідобґрунтованим, оскількирішенняабоокрема думка судді в інших справах не може бути підставою для відводу.

Сама по собі подача дисциплінарної скарги до Вищої ради правосуддя щодо суддів Київського апеляційного суду Невідомої Т. О. та Нежури В. А. при розгляді справи № 758/12336/24не свідчить про упередженість цих суддів і не породжує конфлікту інтересів у діяльності головуючого судді та судді-члени колегії суддів при розгляді справи №758/9460/25.

Відповідно до рішення Ради суддів України від 01 березня 2019 року № 13 встановлено, що «подання учасником судового провадження скарги на дії судді до Вищої ради правосуддя до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення, тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 Кримінального кодексу України».

Доводи заяви ОСОБА_1 не містять посилань на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та/або упередженість суддів Київського апеляційного суду Невідомої Т. О., Верланова С. М. та Нежури В. А. при розгляді справи по суті позовних вимог, а фактично зводяться до незгоди заявника із прийнятою постановою Київського апеляційного суду від 16 червня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про захист прав споживачів та визнання договору укладеним.

Ураховуючи необґрунтованість заявленого відводу, питання про відвід судді-доповідача, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 36-37, 39-40, 368 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Справу передати до канцелярії суду для автоматизованого визначення судді у відповідності до ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді С. М. Верланов

В. А. Нежура