Справа № 583/3135/25
У Х В А Л А

про залишення без руху

12 вересня 2025 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності та позбавлення права власності відповідача на частку у спільній сумісній власності,

ВСТАНОВИВ:

16.07.2025 року представник позивача ОСОБА_3 адвокат Кутовий Я.А. звернувся до суду з позовом до відповідача про визначенняпорядку користування квартирою, в якій просить встановити наступний порядок користування квартирою АДРЕСА_1 : у користування позивачу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виділити житлову кімнату позначену на плані № 7, загальною площею 17,9 кв.м.; у користування відповідачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виділити кімнату позначену на плані № 2, загальною площею 12.4 кв.м.; кухню (кімната № 3) площею 9.0 кв.м., коридор площею 5,2 кв.м., коридор площею 3,5 кв.м., туалет площею 1,0 кв.м., ванна площею 2,7 кв.м. залишити в загальному користуванні сторін.

Ухвалою суду від 21.07.2025 р. відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

27.08.2025 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до суду зустрічну позовну заяву про визнання права власності та позбавлення права власності відповідача на частку у спільній сумісній власності, в якому просять відмовити у розгляді заяви позивача у справі № 583/3135/25 з причин обрання неналежного способу пред`явлення позову з визначенням неналежного відповідача; винести рішення, яким позбавити відповідача права власності на частину у володінні спільною сумісною власністю квартирою на підставі ст. 365 ЦК України; визнати право частини спільної сумісної власності квартири відповідача ОСОБА_3 за ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 03.09.2025 р. клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Кутового Я.А. про заміну первісного відповідача належним задоволено, замінено первісного відповідача ОСОБА_1 належним відповідачем ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РОНКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ).

Вивченням матеріалів зустріної позовної заяви встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Однак позивачами за зустрічним позовом не зазначено ціну позову та не надано документальних підтверджень вартості майна, відносно якого виник спір.

Щодо визначення ринкової вартості нерухомого майна, суд звертає увагу позивачів за зустрічним позовом, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

У зв`язку з чим, необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року встановлена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивачем не надано документальних підтверджень дійсної вартості майна, відносно якого виник спір, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору.

Позивачі за зустрічним позовом у зустрічній позовній заяві зазначають, що від сплати судових витрат звільнені на підставі Закону України від 22.10.1993 р. п.18 ст. 12 та № 3551-ХХІІ, Закону України від 08.07.2011 р. п. 113 ч. 1 ст. 5 № 3674-VI.

Так, за змістом пункту 13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблений правовий висновок про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст.12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає пільг щодо звільненням від сплати судового збору у справах із вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Враховуючи предмет та підставу позову, відсутні підстави для застосування положень ст.ст.12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та звільнення позивачів за зустрічним позовом від сплати судового збору.

Таким чином, позивачам необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст. 175, 177 ЦПК України, наявні підстави для залишення її без руху з наданням позивачам за зустрічним позовом строку для усунення зазначених недоліків.

Також у зустрічній позовній заяві позивачі за зустрічним позовом просять накласти арешт на квартиру до вирішення всіх питань, пов`язаних з визначенням права власності спірної квартири.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову. До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи, що в порушення ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору за подання зави про забезпечення позову, заяву про забезпечення позову слід повернути ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-151, 153, 177, 185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності та позбавлення права власності відповідача на частку у спільній сумісній власності - залишити без руху, надавши позивачам за зустрічним позовом строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачам за зустрічним позовом, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву буде визнано неподаною та повернено позивачам.

Заяву про забезпечення позову повернути ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Ухвала в частині повернення заяви про забезпечення позову може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Охтирського міськрайсуду

Сумської області Н.Б. Плотникова