Справа № 204/2427/25
Провадження № 2/204/2063/25
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2025 року Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючої судді Токар Н.В.,

за участю секретаря Кислиці Є.Ю.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду у м.Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа Жовтоводська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2025 року позивач звернувся до суду із позовною заявою до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа Жовтоводська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив визначити додатковий строк для подачі ним до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 . Позивач є єдиним спадкоємцем померлої за законом. Постановою державного нотаріуса Водолазької Т.Ф. від 08.08.2025 року позивачу відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_2 . Підставою відмови є те, що Позивачем пропущено строк на прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк Позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, та у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини, позивач вимушений звернутись до суду із зазначеною позовною заявою.

В судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву, просив її задовольнити, посилаючись на підстави, зазначені у позові.

Представник відповідача - Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, в судове засідання не з`явився, надавши на адресу суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Представник третьої особи - Жовтоводської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надавши на адресу суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Вислухавши позивача, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, у зв`язку з наступним.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою вказаної статті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 зазначено, що позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, тимчасова непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, тимчасові несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 14 лютого 2024 року у справі № 357/8183/22.

Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду

від 11 липня 2022 року у справі № 650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі

№ 750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі № 754/3327/22).

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджено копією свідоцтва про народження (а.с.7).

Також, позивачем в судовому засіданні зазначено, що у зв`язку з військовою агресією рф проти України, він - ОСОБА_1 разом з дружиною у червні 2022 року виїхав з Донецької області, Волноваського району, та вийняв житло у м.Жовті Воді Дніпропетровської області. У липні 2023 року волонтери змогли вивезти його мати ОСОБА_2 , яка стала проживати разом з ним та його дружиною за адресою: м.Жовті Воді Дніпропетровська область.

У листопаді 2023 року його мати ОСОБА_2 перебуваючи дома за адресою: м.Жовті Воді Дніпропетровська область, впала та вдарилась головою о підлогу, у зв`язку з чим дев`ять днів перебувала в комі, та ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.11.2023 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце смерті: Україна Дніпропетровська область Кам`янський район місто Жовті Води, а місцем державної реєстрації є Жовтоводський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (а.с.8).

Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач ОСОБА_1 звернувся лише 04 листопада 2024 року, що підтверджено листом Жовтоводської державної нотаріальної контори від 04.11.2024 №520/01-16 (а.с.9), тобто з пропуском встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.08.2025 року вбачається, що спадкова справа до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не заводилась, із заявами про прийняття/відмову від прийняття спадщини у передбачений діючим законодавством шестимісячний строк, ніхто не звертався; заявник ОСОБА_1 спадщину не прийняв (а.с.86).

На підтвердження поважності причин пропуску строку для подання зави про прийняття спадщини позивач зазначав, що перебував на територіях, де ведуться активні бойові дії, і лише виїхавши у червні 2024 року, звернувся до нотаріуса. На підтвердження зазначеного, позивач надав довідку про взяття на облік ВПО від 01.07.2024 (а.с.10). При цьому зазначив суду, що він був обізнаний про необхідність звернутись до нотаріуса із відповідною заявою.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12, частинами першою п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.

Надавши належну правову оцінку поданим позивачем доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його матері ОСОБА_2 у їх сукупності, врахувавши пояснення позивача, надані останнім у судовому засіданні про те, що мати померла у м.Жовті Води Дніпропетровської області, на підтвердження чого наявна копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18.11.2023, в якому зазначено місце смерті Україна Дніпропетровська область Кам`янський район місто Жовті Води, а місцем державної реєстрації є Жовтоводський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), поведінку позивача, який в позовній заяві посилався на те, що останній проживав на території де ведуться активні бойові дії, і у нього не було можливості виїхати та звернутись до нотаріуса, і він лише у червні 2024 року виїхавши із зазначених територій, отримав довідку ВПО 01.07.2024, та у листопаді 2024 року звернувся до Жовтоводської державної нотаріальної контори, суд не приймає до уваги, оскільки такі пояснення не узгоджуються з доказами, наявними в матеріалах справи, а тому, приходить до обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Суд зауважує, що після смерті матері ОСОБА_2 позивач мав протягом періоду від моменту відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_4 й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття до 14.05.2024 подати відповідну заяву нотаріусу. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.

Проте, поважних причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем зазначено не було, як і не було надано доказів на їх підтвердження.

Отже, досліджуючи надані позивачем докази, ОСОБА_1 не довів, що встановлений законом строк на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, які у розумінні статті 1272 ЦК України, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які б перешкоджали позивачу у встановлений законом шестимісячний строк звернутися до нотаріальної контори.

При цьому, суд наголошує, що позивачу було достовірно відомо про смерть матері, оскільки вона проживала разом ним у місті Жовті Води Дніпропетровської області. У позивача не було жодних перешкод звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини або надіслати заяву про прийняття спадщини поштою на адресу нотаріальної контори.

Отже, позивач ОСОБА_1 не надав безспірних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, не довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню цієї заяви у встановлений законом строк, що у силу статті 81 ЦПК України є його процесуальним обов`язком, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати віднести на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,259,263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Ольгинської селищної військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа Жовтоводська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Дата складення повного судового рішення 08.09.2025 року.

Суддя Н.В. Токар