Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2/641/2324/2025 Справа № 641/3978/25
У Х В А Л А

про відмову у зупиненні провадження у справі

08 вересня 2025 року

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Василенко О.Я.,

за участю секретаря судового засідання Жамгаряна А.Р.

представника позивача адвоката Гафича О.І.,

відповідача ОСОБА_1 , (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття зустрічного позову у цивільній справі №641/3978/25 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Гафич І.І. звернувся до Слобідського районного суду міста Харкова з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача шкоду, завдану внаслідок ДТП, в розмірі 57 202 грн, витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 14 000 грн.

Ухвалою судді Слобідського районного суду міста Харкова від 06.06.2025 провадження у справі відкрито, розгляд справи визначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

01.09.2025 від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про зупинення розгляду справи, в якому він зазначає, що на даний час перебуває на тривалому лікуванні з причин ішемічної хвороби серця та гіпертонічної хвороби, а також перебування у листі очікування на оперативне втручання в лікувальній установі в Ірландії. Крім того, у зв`язку з безпековою ситуацією, викликаною повномасштабним вторгненням РФ на територію України, розгляд справи в режимі відеоконференції виявилось не ефективним, через постійне переривання зв`язку.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Гафіч О.І. заперечував проти зупинення провадження у справі, зазначив, що до клопотання не додано доказів неможливості участі ОСОБА_1 в судових засіданнях, зокрема, в режимі відоеконференції або через представника, а також не надано доказів тривалої хвороби відповідача.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав клопотання про зупинення провадження у справі та просив його задовільнити, пояснив, що наразі не перебуває на стаціонарному лікуванні, а лише перебуває у листі очікування на операцію.

Заслухавши думки учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі: 1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво; 2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; 3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею; 4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення; 5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді; 6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі; 2) захворювання учасника справи, підтвердженого медичною довідкою, що виключає можливість явки до суду протягом тривалого часу; 3) перебування учасника справи у довгостроковому службовому відрядженні; 4) розшуку відповідача в разі неможливості розгляду справи за його відсутності; 5) призначення судом експертизи; 6) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею; 8) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави; 9) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом; 10) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Даний перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, заявляючи клопотання про зупинення провадження у справі з будь-якої з визначених ст. 251, 252 ЦПК України підстав, заявник повинен довести об`єктивну неможливість розгляду справи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом учинення процесуальних дій під час судового розгляду з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і передбачити усунення яких неможливо.

Так, заявник просить зупинити розгляд справи з підстави того, що він перебуває на тривалому лікуванні за межами території України, на підтвердження цього надав документ складений іноземною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Статтею 9 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова, яка згідно статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» є єдиною державною (офіційною) мовою в Україні.

Однак, відповідачем подано документ на який він посилається, як на підставу зупинення провадження у справі, складений іноземною мовою без перекладу.

Положеннями ч. 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Частиною 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Конституції України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Згідно з ч. 1, 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 №107 «Деякі питання прийняття на території України під час воєнного стану документів, виданих уповноваженими органами іноземних держав», до письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат». Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Отже, документи, не перекладені з іноземної мови (недержавної мови) на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат» не є належними та допустимими доказами, оскільки неоформлені в установленому законом порядку.

Подібні за змістом висновки щодо належного оформлення документів іноземною мовою, висловлені неодноразово Верховним Судом, зокрема і у постанові від 12 березня 2025 року у справі № 910/20940/21.

Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком. Переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Крім того, пунктом 8 Інструкції з діловодства в місцевих та адміністративних судах України затвердженим наказом Державної судової адміністрації № 814 від 20.08.2019 передбачено, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. Усі документи суду складаються державною мовою. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Таким чином, без офіційного перекладу та засвідчення цього перекладу, не можливо встановити дійсність цього документу та надати йому належну оцінку для прийняття відповідного рішення у справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі.

Керуючись ст. 251, 252, 95 ЦПК України, ст. 10, 92 Конституції України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О. Я. Василенко