Номер провадження 4-с/754/72/25
У Х В А Л А

Іменем України

08 вересня 2025 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавчого округу м. Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, стягувач: Акціонерне товариство «Універсал Банк»,

ВСТАНОВИЛА:

03 вересня 2025 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Кірічевську Олену Іванівну, звернулася до Деснянського районного суду міста Києва зі скаргою на дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), боржник: ОСОБА_2 , в якій дії приватного виконавчого округу м. Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, стягувач: Акціонерне товариство «Універсал Банк»:

1. Визнати незаконними дії приватного виконавця Кісельової Віталіни Володимирівни у межах виконавчого провадження ВП № 78855969 щодо:

повного списання коштів із зарплатного рахунку № НОМЕР_1 ;

накладення арешту на соціальний рахунок № НОМЕР_2 , на який надходять соціальні виплати на дитину-інваліда;

винесення постанов про арешт майна боржника без належного опису майна, без повідомлення про його оцінку та з порушенням вимог ст. 56-57 Закону України «Про виконавче провадження»;

2. Скасувати постанову приватного виконавця про арешт майна боржника, а саме земельних ділянок як таку, що є непропорційною розміру боргу та прийнята з порушенням вимог закону;

3. Зобов`язати приватного виконавця:

зняти арешт з 1/2 частини земельної ділянки (кадастровий номер :01:045:0047), що знаходиться у АДРЕСА_1 ;

зняти арешт із соціального рахунку який боржник має в АТ КБ «ПриватБанк» картку № НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ), та на яку отримує соціальні виплати на дитину-інваліда;

зняти арешт із зарплатного рахунку який боржник має в АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_1 ( НОМЕР_4 ), на яку отримує зарплатні виплати;

4. Зобов`язати приватного виконавця надалі здійснювати звернення стягнення на заробітну плату виключно у спосіб, передбачений законом, з дотриманням обмежень, встановлених ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження»;

5. До вирішення скарги по суті зупинити: реалізацію арештованих земельних ділянок, у тому числі через електронні торги;

6. Витребувати у приватного виконавця повні матеріали виконавчого провадження № 78855969, а також належні та допустимі докази направлення постанов боржнику, у тому числі: постанову про опис майна боржника; звіт про оцінку вартості арештованих земельних ділянок, а саме:

1) земельна ділянка з кадастровим номером :04:013:0081, розташована у Київській області, Обухівському районі, селі Нові Безрадичі;

2) 1/2 частини земельної ділянки з кадастровим номером :01:045:0047, розташована у Київській області, Броварському районі, селі Зазим`я.

У скарзі скаржник вказує, що 04 лютого 2025 року Деснянським районним судом міста Києва у справі № 754/14141/24 було ухвалено рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованості за договором банківських послуг «Монобанк» від 30 березня 2019 року в розмірі 141579,49 грн, а також судового збору в сумі 3028 грн. 23 червня 2025 року судом видано виконавчий лист № 754/14141/24. 14 серпня 2025 року приватним виконавцем Кісельовою Вікторією Валентинівною було відкрито виконавче провадження № 78855969 та винесено постанову про арешт коштів боржника. Крім того, 20 серпня 2025 року арешт нерухомого майна, а саме: приватним виконавцем винесено постанову про земельної ділянки (кадастровий номер :04:013:0081), що знаходиться у АДРЕСА_2 ; 1/2 частини земельної ділянки (кадастровий номер :01:045:0047), що знаходиться у АДРЕСА_1 .

Скаржниця вказує, що постанову від 20.08.2025 про арешт майна їй було надіслано простим листом та знайдено у поштові скриньці 24.08.2025. Тому, вважає, що перебіг десятиденного строку для оскарження вказаної постанови почався з наступного дня після отримання боржником її копії, тобто з 25.08.2025. Тому, вважає, що скарга подається у строк встановлений чинним законодавством України.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права (стаття 447-1 ЦПК України).

Згідно з п. 5, 7 ч. 3 ст. 448 ЦК України скарга повинна містити ідентифікатор для повного доступу до інформації про виконавче провадження; дату, коли особа, яка подає скаргу, дізналася про порушення її прав внаслідок ухвалення оскаржуваних рішень, вчинення дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Однак ні скарга, ні додані до неї матеріали, в т.ч. і постанова про відкриття виконавчого провадження від 14.08.2025 не містять ідентифікатора для повного доступу до інформації про виконавче провадження № 78855969.

Також не вказано у скарзі, коли скаржниця дізналася про накладення арешту на кошти боржника, що відбулося на підставі постанови про арешт коштів боржника від 14.08.2025 та коли саме відбулося списання коштів.

За приписами ч. 5 ст. 448 ЦПК України суд, встановивши, що скаргу подано без додержання вимог частин третьої та/або четвертої цієї статті, повертає її скаржнику без розгляду протягом чотирьох днів після її надходження до суду.

Отже, наявні підстави для повернення скарги без розгляду.

Окрім того, слід зауважити таке.

У статті 449 ЦПК України передбачено, що скаргу може бути подано до суду:

а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи;

б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Пропущений для подання скарги строк може бути поновлено судом за наявності поважних причин його пропуску на підставі клопотання особи, яка подає скаргу, що має бути заявлено одночасно зі скаргою.

У разі подання скарги з пропуском строку і за відсутності поважних причин для його поновлення та клопотання особи, яка подає скаргу, така скарга залишається судом без розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 920/149/18 (провадження № 12-297гс18) вказується, що «Конституційний Суд України у рішенні від 07 липня 1998 року № 11-рп/98 у справі щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України (справа щодо порядку голосування та повторного розгляду законів Верховною Радою України) зазначив: «Термін «дні», якщо він вживається у зазначених правових актах без застережень, означає лише календарні дні». З огляду на встановлений статтею 115 ГПК України порядок обчислення процесуальних строків зазначений десятиденний строк слід обчислювати в календарних днях. Такий порядок обчислення строків є єдиним для всіх норм ГПК України та застосовується й у інших процесуальних кодексах України».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року у справі № 439/1493/15-ц (провадження № 61-7804св19) зроблено висновок із застосування статті 449 ЦПК України та вказано, що «такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно із скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. При вирішенні питання про те, які підстави можна вважати поважними для поновлення строку звернення до суду з відповідною скаргою, суд має керуватися тим, що вичерпного переліку таких підстав процесуальний закон не містить, вони у кожному конкретному випадку залежать від певних ситуацій. При цьому судом також має враховуватися прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року у справі № 466/948/19 (провадження № 61-16974св19) вказано, що «строки на подання скарги є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається у скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах. З`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, наявності клопотання про його поновлення зазначеного строку та поважних причин для його поновлення має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду та повернення її заявникові».

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Частинами першою та третьою стаття 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення . Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Слід зауважити, що в частині оскарження дій щодо накладення арешту на соціальний рахунок, що відбулося на підставі на підставі постанови від 14.08.2025, скаржниця пропустила строк звернення до суду та не заявила клопотання про поновлення такого строку.

З огляду на зазначене, наявні підстави для повернення такої скарги без розгляду.

Керуючись ст. 3, 126, 260, 261, 263, 353, 354, 447, 449 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавчого округу м. Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, стягувач: Акціонерне товариство «Універсал Банк» повернути без розгляду.

Роз`яснити скаржнику право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.09.2025.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак