КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 752/18810/23

провадження № 22-ц/824/13740/2025

05 вересня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.

заслухавши доповідь судді-доповідача по виконанню вимог ст. 365 ЦПК України по підготовці до судового розгляду цивільної справи за позовом Заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство «Лісопаркове господарство «Конча-Заспа», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалко Роман Олегович, Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області, про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кравцова Сергія Ігоровича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 02 червня 2025 року в складі судді Ольшевської І.О.,

встановив:

При підготовці справи до апеляційного розгляду проведені наступні підготовчі дії: з`ясовані питання про склад учасників судового процесу; визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює; з`ясовані обставини, на які посилаються учасники справи, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Разом з апеляційною скаргою представник ОСОБА_1 адвокат Кравцов С.І. подав клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 липня 2025 року відкрито апеляційне провадження у вказаній справі, учасникам справи надано право протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали подати свої заперечення щодо поданого клопотання, а також надати відзив на апеляційну скаргу.

01.08.2025 до Київського апеляційного суду надійшов відзив Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області. Вказаний відзив не містить заперечень щодо вказаного клопотання.

01.08.2025 до Київського апеляційного суду надійшов відзив Київської міської прокуратури, в якому позивач висловив своє заперечення на клопотання відповідача про призначення експертизи.

Зазначив, що спірна земельна ділянка є землею комунальної власності. Київська міська рада, яка від імені та в інтересах територіальної громади міста Києва здійснює розпорядження землями комунальної власності, жодних рішень про передачу спірної земельної ділянки у приватну власність або в користування будь-якими фізичним та юридичним особам не приймала.

Крім того, спірна земельна ділянка відноситься до земель лісогосподарського призначення, у зв`язку із чим є складовою екомережі, має особливий статус та перебуває під особливою державною охороною. Відповідно до інформації КП «Лісопаркове господарство «Конча-Заспа» територія, де розташована спірна земельна ділянка, згідно з матеріалами лісовпорядкування, є частиною кварталу 5 (виділи 25, 26) Конча-Заспівського лісництва, що відноситься до земель лісогосподарського призначення у складі лісів у межах населених пунктів. З планово-картографічних матеріалів лісовпорядкування вбачається накладка спірної земельної ділянки на землі лісогосподарського призначення.

Також наголошує, що належність спірної земельної ділянки до категорії земель лісогосподарського призначення, як і до бідь-якої іншої категорії земель, не впливає на обґрунтованість позовних вимог прокурора та на результат вирішення спору. Назалежно від категорії спірної земельної ділянки, остання є землею територіальної громади міста Києва, яка в особі Київської міської ради не приймала рішення про надання її у власність чи користування відповідачу ОСОБА_1 .

Наявні у справі докази дають можливість суду встановити фактичні дані, які входять до предмета доказування, у зв`язку з чим підстави для призначення експертизи відсутні.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши клопотання, колегія суддів вважає, що подане клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду: 1) з`ясовує питання про склад учасників судового процесу; 2) визначає характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює; 3) з`ясовує обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень; 4) з`ясовує, які обставини визнаються чи заперечуються учасниками справи; 5) вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції; 6) за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача; 7) за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову; 8) вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

За правилом ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 2, 3 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції.

Відповідно до частини 8 статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Колегія суддів звертає увагу, що єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом апеляційної інстанції доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких також покладений на учасника справи.

Частинами 1-3 ст. 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Таким чином, суд апеляційної інстанції наділений відповідними повноваженнями, які дозволяють йому усунути порушення, допущені судом першої інстанції при розгляді справи, зокрема щодо реалізації принципу змагальності у цивільному процесі, доказування сторонами тих обставин, на які вони посилаються в обґрунтування своїх вимог або заперечень.

Дослідження нових доказів провадиться, зокрема, у таких випадках: якщо докази існували на час розгляду справи судом першої інстанції, але особа, яка їх подає до апеляційного суду, з поважних причин не знала й не могла знати про їх існування; докази існували на час розгляду справи в суді першої інстанції і учасник процесу знав про них, однак з об`єктивних причин не міг подати їх до суду; додаткові докази, які витребовувалися раніше, з`явилися після ухвалення рішення судом першої інстанції; суд першої інстанції неправомірно виключив із судового розгляду подані учасником процесу докази, що могли мати значення для вирішення справи; суд першої інстанції необґрунтовано відмовив учаснику процесу в дослідженні доказів, що могли мати значення для вирішення справи (необґрунтовано відмовив у призначенні експертизи, витребуванні доказів, якщо їх подання до суду для нього становило певні труднощі тощо); наявні інші поважні причини для їх неподання до суду першої інстанції у випадку відсутності умислу чи недбалості особи, яка їх подає, або вони не досліджені судом унаслідок інших процесуальних порушень.

Аналогічні за змістом висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 145/474/17.

У постанові Верховного Суду від 27 березня 2023 року у справі № 686/9366/20 (провадження № 61-8136св22) зазначено, що тлумачення п. 6 ч. 2 ст. 356, ч. ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

За приписами ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, передбаченому ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року було відкрито провадження у вказаній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17.01.2023.

09.06.2024 до суду першої інстанції надійшов відзив представника ОСОБА_1 адвоката Кравцова С.І. на позовну заяву та висловив свої заперечення. Разом з відзивом останнім не було заявлено клопотань, зокрема клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

При зверненні із вказаними клопотаннями до суду апеляційної інстанції, скаржник не навів виняткових випадків, з яких він був позбавлений можливості заявити клопотання про проведення судової земельно-технічної експертизи в суді першої інстанції, у зв`язку із чим колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення вказаного клопотання та призначення судової земельно-технічної експертизи судом апеляційної інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача та визнавши підготовку справи до апеляційного розгляду завершеною, керуючись ст. 365, 366 ЦПК України, суд

ухвалив:

Закінчити підготовчі дії в справі за позовом Заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство «Лісопаркове господарство «Конча-Заспа», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалко Роман Олегович, Головне управління Держгеокадастру у Львівській області, Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області, про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Кравцова Сергія Ігоровича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 02 червня 2025 року.

Призначити справу до розгляду на 02 грудня 2025 року о 10 год. 40 хв. в приміщенні Київського апеляційного суду за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська 2А, зал № 0906.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Кравцова Сергія Ігоровича про призначення судової земельно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк

Судді І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук