Справа № 381/158/25
Провадження № 2/369/5678/25
27.08.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Козак І. А.,
при секретарі Гордієнко С. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи його тим, що
17 травня 2005 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано у Виконкомі Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що зроблений відповідний актовий запис № 131, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін є двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане
26 квітня 2005 року Виконкомом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 127; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 , видане 27 червня 2012 року Виконкомом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 314.
Позивач зазначає, що під час спільного проживання, в останні два роки між нею та ОСОБА_2 постійно виникали сварки, внаслідок того, що кожний із сторін має різні погляди на сімейне, спільне життя та ведення спільного господарства. Окрім того, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 втратили почуття взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки один до одного.
На підставі викладеного, позивач просить шлюб між нею та відповідачем розірвати.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13 січня 2025 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області.
04 лютого 2025 року цивільна справа надійшла до Києво-Святошинського районного суду Київської області.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Козак І. А.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І.А. від 05 лютого 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання позивач не з`явився, при цьому через канцелярію суду подала заяву у якій просить суд здійснювати розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити позов.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином за адресою та номером телефону, які вказані у позовній заяві.
Отже, суд вжив усіх передбачених законом засобів для сповіщення відповідача про розгляд справи. За таких обставин процесуальні засоби забезпечення ОСОБА_2 можливості взяти участь у судовому засіданні та/або висловити свою позицію щодо позовних вимог вичерпано. З огляду на вимоги ч. 8 ст. 128, ч. ч. 4, 10 ст. 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явилися всі учасники справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Положення ч. 1 ст. 280 ЦПК України наділяють суд правом ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився до суду без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причин свого неприбуття не повідомив і правом подати відзив не скористався.
Виходячи з наведеного, керуючись вимогами ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за необхідне і можливе ухвалити у справі заочне рішення.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що 17 травня 2005 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано у Виконкомі Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що зроблений відповідний актовий запис № 131, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін є двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане
26 квітня 2005 року Виконкомом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 127; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 , видане 27 червня 2012 року Виконкомом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 314.
За результатами розгляду справи суд установив, що родинні стосунки між сторонами фактично припинені у зв`язку із постійними сварками, внаслідок того, що кожен із сторін має різні погляди на сімейне життя та ведення господарства. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 втратили почуття взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки один до одного.
Відповідно до ст. 51 Конституції України і ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування до шлюбу не допускається.
У частині 3 ст. 56 СК України закріплено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до їх збереження або припинення згідно з частиною 4 цієї ж статті є неприпустимим як порушення права дружини і чоловіка на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають суттєве значення.
Враховуючи викладене суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу між сторонами є неможливим і суперечитиме інтересам позивача і відповідача. З огляду на зазначене позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Як унормовано ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У позовній заяві ОСОБА_1 просить після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 », що узгоджується з вимогами ст. 113 СК України.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з такого.
Зазначені вище витрати у даній справі складаються лише з суми судового збору, сплаченого позивачем у розмірі 1 211 грн 20 коп.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України понесені позивачем документально підтверджені витрати зі сплати судового збору у сумі 1 211 грн 20 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 111, 112, 114 СК України, ст. ст. 206, 223, 247, 258-259, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17 травня 2005 року у Виконкомі Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що зроблений відповідний актовий запис № 131, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Після розірвання шлюбу відновити позивачці дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 211 грн. 20 коп.
Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: І. А. Козак