Справа № 216/3933/25
провадження №2/216/2146/25
11 вересня 2025 року
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Гайтко Л.А.
секретаря судового засідання Маленької Т.О.
без участі сторін та без застосування технічного запису
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_3 , про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини, -
До Центрально-Міського райсуду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області подано позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_3 , про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини.
Позивачка просить суд ухвалити рішення, яким:
Виключити з актового запису про народження дитини № 145, вчиненого 10 липня 2020 року Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як батька дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Включити в актовий запис про народження дитини № 145, вчиненого 10 липня 2020 року Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як батька дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зобов`язати Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , за № 145 від 10 липня 2020 року, складеного Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), де у відомостях про батьківство вказати батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виключивши дані про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зобов`язати Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) внести зміни до актового про народження ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , за № 145 від 10 липня 2020 року, складеного Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), де змінити її прізвище з « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_4 », а також змінити її по батькові з « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та в подальшому видати нове свідоцтво про народження.
Провадження у справі відкрито ухвалою суду від 26.05.2025 року.
Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_9 в судове засідання 11.09.2025 року не з`явилися, в позовній заяві зазначено про розгляд справи просить проводити за відсутністю сторони позивача, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, не проти ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідач ОСОБА_2 у судові засідання 05.08.2025 року, 11.09.2025 року, не з`явився, був повідомлений про день та час розгляду справи належним чином за місцем свого реєстраційного обліку, що підтверджується документально, та додатково повідомлявся за допомогою оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, не надав відзиву на позов, не надав суду жодної заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутністю або про відкладення справи, у зв`язку з чим суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, та зі згоди сторони позивача, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини 8 статті178 ЦПК України.
Представник третьої особи - Вільнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутністю їх представника, при вирішенні питання щодо позовних вимог покладається на думку суду.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав на адресу суду заяву у якій зазначив, що біологічним батьком дитини є саме він, а батьком дитини у свідоцтві про народження був записаний відповідача у зв`язку з тим, що несвоєчасно між сторонами був розірваний шлюб, просить суд позов задовольнити.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
20 липня 2018 року ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_2 , який був зареєстрований Сихівським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, актовий запис № 216.
Спільних дітей від шлюбу сторони не мали. Шлюбні відносини фактично припинилися. Тривалий час кожен з подружжя жив окремим життям та своїми інтересами. З огляду на те, що сторони проживали окремо, сімейного життя не вели, шлюбних стосунків не підтримували позивачка звернулася до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу.
01 листопада 2023 року заочним рішенням Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу у цивільній справі № 216/4948/23 шлюб між позивачкою та відповідачем було розірвано.
Після фактичного припинення шлюбних відносин з відповідачем по справі, позивачка перебувала у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 . Від цих стосунків у неї народилася дитина - ОСОБА_4 .
Згідно зі свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_1 , ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьком дитини вказано - ОСОБА_2 . Матір`ю дитини вказано - ОСОБА_10 .
07 червня 2024 року ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_3 та змінила своє прізвище ОСОБА_3
ОСОБА_3 своє батьківство щодо дитини не заперечує та визнає.
Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи.
У відповідності до ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документом закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини (ст. 133 СК України)
Оскільки сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, запис про позивача як про батька дитини було зроблено відповідно до згаданих вище норм.
Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 Сімейного кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.
Згідно зі ст. 138 СК України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини.
Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.
Відповідно до рекомендацій, викладених у п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Відносини, пов`язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, а також засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану визначено Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 року, що діє з 27.07.2010р.
Згідно із ч. 1ст.6 Закону №2398-УІ відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд, здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.
Актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Актами цивільного стану є народження фізичної особи, встановлення її походження, набуття громадянства, вихід з громадянства та його втрата, досягнення відповідного віку, надання повної , цивільної дієздатності, обмеження цивільної дієздатності, визнання особи недієздатною, шлюб, розірвання шлюбу, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, зміна імені, інвалідність, смерть тощо. Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть (ч. 1, 2, 3 ст.49 Цивільного кодексу.
Згідно із ч.1 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи й офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, тобто дій/подій, що впливають на набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
У відповідності до ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
Відповідно до ст. 126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.
Згідно ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Згідно ч. 2 ст. 22 Закону №2398-УІ внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться за заявою: особи, щодо якої складено актовий запис; одного з батьків, опікуна, піклувальника дитини; опікуна недієздатної особи; спадкоємців померлого; представника органу опіки та піклування під час здійснення повноважень з опіки та піклування стосовно особи, яка має право на подання такої заяви.
Приписами ч. 1 ст. 22 Закону №2398-УІ внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.
Відповідно до п.п. 1.15 Правил відмова органів державної реєстрації актів цивільного стану у внесенні змін до актових записів цивільного стану, їх поновленні та анулюванні може бути оскаржена в судовому порядку.
Згідно п.п. 2.18. Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у пункті 2.28 цього розділу.
Відповідно до абз. 2 п. 3, п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 «Про практику розгляду судами справ про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» від 07.07.1995 р. суд розглядає заяви про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану як у випадках не виправлення органами реєстрації актів громадянського стану помилок, допущених при складанні актового запису, так і при відмові зазначених органів внести в ці записи передбачені законодавством зміни (прізвища, імені, по батькові тощо) і доповнення (наприклад, про національність і громадянство батьків). Суд постановляє рішення про неправильність запису в акті громадського стану, саме в тій частині цього запису, в якій встановлено неправильність, а не запису всього акта громадянського стану. При цьому, неправильність в актовому записі може бути пов`язана з помилками власне при складенні актового запису чи помилками реєстратора.
Частиною 1 статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що Внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.
Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, підставою для внесення змін в актовому записі цивільного стану, є зокрема, рішення суду про встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану.
Згідно ст.ст. 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Відповідно до роз`яснення Великої Палати Верховного Суду України (Постанова №425/2737/17 від 14.11.2018 року), суди за правилами цивільного судочинства повинні встановити обставини, що підтверджують або спростовують факт народження особи, та залежно від встановлених обставин вирішувати питання про неправильність актового запису про народження особи.
Таким чином, неправильність в актовому записі цивільного стану може бути встановлено рішенням суду. Із урахуванням того, що заявник вправі обрати самостійно спосіб захисту своїх прав та інтересів, дана заява підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що відповідає положенням вищевказаних правових норм.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заяву позивача необхідно задовольнити в повному обсязі.
Позивачка не ставить перед судом питання про стягнення судових витрат по справі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10, 59, 60, 61, 208-218, 234, 256, 259, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 121,125,126,134,135,166 СК України, ст.ст. 15,16 ЦК України, Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 12.01.11р. №96/5, суд -
Позов позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_3 , про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис про народження дитини - задовольнити.
Виключити з актового запису про народження дитини № 145, вчиненого 10 липня 2020 року Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як батька дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Включити в актовий запис про народження дитини № 145, вчиненого 10 липня 2020 року Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як батька дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зобов`язати Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , за № 145 від 10 липня 2020 року, складеного Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), де у відомостях про батьківство вказати батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виключивши дані про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зобов`язати Вільнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) внести зміни до актового про народження ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , за № 145 від 10 липня 2020 року, складеного Вільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), де змінити її прізвище з « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_4 », а також змінити її по батькові з « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та в подальшому видати нове свідоцтво про народження.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя Л.А. ГАЙТКО