ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1572/25 Справа № 2318/3913/12
УХВАЛА

09 вересня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

суддя-доповідач Фетісова Т. Л.

судді Гончар Н. І., Сіренко Ю. В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Фетісової Т. Л. від розгляду апеляційної скарги представників ОСОБА_1 - адвокатів Нестеренка О.Ф., Шевченка А.Г. на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.04.2019 про заміну сторони виконавчого провадження у цивільній справі № 2318/3913/12,

в с т а н о в и в :

17.07.2025 автоматизованою системою документообігу Черкаського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги представників ОСОБА_1 - адвокатів Нестеренка О.Ф., Шевченка А.Г. на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.04.2019 у даній цивільній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Фетісова Т.Л., судді - Гончар Н. І., Сіренко Ю.В.

Ухвалою судді Черкаського апеляційного суду від 21.07.2025 апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржникам строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

04.08.2025 до Черкаського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Фетісовї Т. Л. від розгляду даної справи, з тих підстав, що вказана суддя є близьким родичем адвоката ОСОБА_2, з якою, як стверджує ОСОБА_1 , в неї існує невирішений конфлікт, пов`язаний з невиконанням останньою взятих на себе у 2018 році зобов`язань при наданні правничої допомоги. Отже, вважає, що існує потенційний конфлікт інтересів між нею ( ОСОБА_1 ) та суддею Фетісовою Т. Л.

Надаючи оцінку заявленому відводу, апеляційний суд враховує таке.

Підстави для відводу судді визначені статтями 36-37 ЦПК України.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (недопустимість повторної участі судді в розгляді справи).

Частинами 1-3 статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів.

Як зазначено в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду (рішення Європейського Суду з прав людини «Білуха проти України»).

Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

За об`єктивним критерієм слід визначити, чи існували переконливі факти, які б давали підстави для сумнівів у безсторонності судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини сумніватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція відповідного судді є важливою, але не вирішальною. Головним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України", наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в рішеннях у справах "Микаллеф проти Мальти", "Мезнарич проти Хорватії", в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому, кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Однією з процесуальних форм забезпечення об`єктивності та неупередженості судового розгляду є гарантоване законом право відводу у визначених законом випадках.

Перевіривши доводи заяви про відвід, апеляційний суд приходить до висновку, що хоча обставини, на які вказує заявник як на підстави відводу судді не є підставами для відводу, які передбачені ст. ст. 36, 37 ЦПК України, але з метою уникнення будь-яких сумнів учасника процесу щодо об`єктивності та упередженості судді щодо розгляду справи, є доцільним часткове задоволення заявиОСОБА_1 про відвід судді Фетісової Т. Л.

Керуючись статтями 36, 37, 40 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Фетісової Т. Л. - задовольнити частково.

Відвести суддю Фетісову Т. Л. від розгляду апеляційної скарги представників ОСОБА_1 - адвокатів Нестеренка О.Ф., Шевченка А.Г. на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.04.2019 про заміну сторони виконавчого провадження у цивільній справі № 2318/3913/12.

Справу передати у відділ забезпечення діяльності судової палати з розгляду цивільних справ Черкаського апеляційного суду для здійснення повторного авторозподілу відповідно до вимог ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді