справа 278/814/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Віктора Мокрецького, розглянув цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа розгляд якої відбувається за правилами загального позовного провадження.

У підготовче судове засідання учасники справи не з`явилися, хоча про дату, час та місце підготовчого розгляду справи повідомлялися належним чином. Разом із тим, від представників сторін до суду надійшли клопотання про здійснення підготовчого розгляду справи за їх відсутності.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Водночас, із матеріалів справи судом установлено, що позивачем ОСОБА_1 на адресу суду скеровано заяву про збільшення позовних вимог та залучення до участі у цій справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.

Представник відповідачки адвокат Петрик Л.І. у своїй заяві від 11 вересня 2025 року не заперечував проти задоволення заяви позивача, однак просив суд відкласти підготовчий розгляд справи задля надання стороні відповідача можливості написати відзив щодо збільшених вимог позивача.

Нормами процесуального законодавства вказані правовідносини врегульовані наступним чином.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20 виснував, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

За правилами ч.ч. 1, 3 та 5 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності із нормами законодавства, якими врегульовані зазначені правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви позивача із огляду на наступне.

Так, суд зазначає, що подання вищевказаної заяви відповідно до ст. 49 ЦПК України є процесуальним правом позивача, яке не може бути обмежене судом. Разом із тим, із огляду на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20 таку заяву суд розцінює як заяву про зміну предмету позову, оскільки у цьому випадку позивачем доповнено позовні вимоги новими.

Окрім цього, відповідно до уточненої редакції позову ОСОБА_1 вбачається, що кінцеве рішення за наслідками розгляду цієї справи може значною мірою вплинути на права та інтереси Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» і Державної іпотечної установи, а тому вони мають бути залучені до участі в цій справі в якості третіх осіб, що не заявлють самостійних вимог щодо предмету спору.

Водночас, суд вбачає підстави для відкладення підготовчого розгляду справи задля надання стороні відповідачки можливості висловити свою позицію щодо нових вимог позивача.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 49, 53, 223 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Прийняти уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності із урахуванням оновлених позовних вимог ОСОБА_1 , що викладені у його заяві від 11 вересня 2025 року.

Залучити до участі в цій справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, ) і Державну іпотечну установу (вул. Лесі Українки, 34, м. Київ, ).

Надати третім особам строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для подачі пояснень по суті спору.

Відкласти підготовче судове засідання на 14 годину 20 хвилин 09 жовтня 2025 року.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор Мокрецький