Справа № 369/4854/24
Провадження № 2/369/1934/25
01.09.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Фінагеєвої І.О.,
при секретарі Маснюк А.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 369/4854/24 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Джонатан Інвестмент" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди(збитків), заподіяної особі незаконними діями,-
У березні 2024 року представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Джонатан Інвестмент» - адвокат Шевченко Тарас Миколайович звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із вищевказаним позовом.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до договору підряду № 1-ПШ/51 від 10 лютого 2024 року укладеного між ТОВ « Джонатан Інвестмент» (замовник) та ТОВ «АУРА БІЛДІНГ» (виконавець), Замовник встановлює роботи на об`єкті нерухомості багатоквартирному житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (далі «Об`єкт»), а Виконавець приймає на себе зобов`язання по виконанню будівельних робіт з улаштування покрівлі з рулонних матеріалів (надалі Роботи), передбачених Додатком №1 до цього Договору.
Відповідно по пункту 7.3.2. та 7.3.3 Договору, у разі якщо з вини Замовника або третіх осіб Підрядник не може належним чином виконувати роботи за цим Договором, в тому числі, але не виключно, у випадку відсутності електро- та водопостачання на об`єкті, місць для розвантаження та складування матеріалів на об`єкті, не допуску працівників Підрядника до об`єкту, в тому числі внаслідок виїзних перевірок контролюючих органів (ДІАМ, Держпраці тощо), винесення приписів контролюючими органами про заборону проведення будівельних та інших видів робіт на об`єкті, наявності судових заборон про проведення будівельних та інших видів робіт на об`єкті, перешкоджання працівникам Підрядника та спеціалізованій техніці проїзду на територію об`єкту з боку третіх осіб, або в будь-яких інших випадках, які зумовлюють простій Підрядника не з його вини та незалежно від вини Замовника, останній зобов`язується оплати штраф в розмірі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) гривень і 00 копійок за кожний календарний день такого простою до моменту фактичного відновлення можливості Підрядника виконувати будівельні роботи.
У разі якщо обставини, зазначені в п.п. 7.3.2 цього Договору, спричинили втрату (пошкодження) матеріальних ресурсів Підрядника, викликали простій спеціалізованої техніки, призвели до сплати Підрядником будь-яких штрафних санкцій на користь постачальників товарів/робіт/послуг та/або призвели до будь-яких інших додаткових витрат, не передбачених кошторисом на виконання будівельних робіт (далі - збитки), Замовник зобов`язується компенсувати збитки Підрядника в повному обсязі.
Роботи в рамках договору підряду виконуються позивачем на підставі дозволу № 01/21.02-2024 виданого Відділом житлово-комунального господарства, благоустрою та транспорту Борщагівської сільської ради.
У відповідності до пункту 7.3.2. Договору підряду ТОВ «Джонатан Інвестмент» сплатив ТОВ «АУРА БІЛДІНГ» штрафні санкції за вимушений простій у розмірі 15 000,00 грн.
У відповідності до пункту 7.3.3 Договору підряду ТОВ «Джонатан Інвестмент» сплатив ТОВ «АУРА БІЛДІНГ» збитки за зіпсований бетон та послуги бетонозмішувача у розмірі 14 085,90 грн.
Враховуючи викладене представник позивача просив суд стягнути солідарно у рівних частинах з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Джонатан Інвестмент» майнову шкоду (збитки) у розмірі 29 085,90 гривень завдану неправомірними діями відповідачів, судовий збір та витрати на правову допомогу.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 22 березня 2024 року провадження у справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 27 травня 2024 року у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову було відмовлено.
Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 1490 від 11 жовтня 2024 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 14 жовтня 2024 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Фінагеєвій І.О.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 18 жовтня 2024 року прийнято до провадження цивільну справу в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 13 березня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
У судове засідання відповідачі не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Відповідачі на адресу суду відзиву на позовну заяву не подали, причини неможливості подати відзив суду не повідомили. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.
Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Судом встановлено, що відповідно до договору підряду № 1-ПШ/51 від 10 лютого 2024 року укладеного між ТОВ «Джонатан Інвестмент» (замовник) та ТОВ «АУРА БІЛДІНГ» (виконавець), Замовник встановлює роботи на об`єкті нерухомості багатоквартирному житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а Виконавець приймає на себе зобов`язання по виконанню будівельних робіт з улаштування покрівлі з рулонних матеріалів, передбачених Додатком №1 до цього Договору.
Відповідно по пункту 7.3.2. та 7.3.3 Договору, у разі якщо з вини Замовника або третіх осіб Підрядник не може належним чином виконувати роботи за цим Договором, в тому числі, але не виключно, у випадку відсутності електро- та водопостачання на об`єкті, місць для розвантаження та складування матеріалів на об`єкті, не допуску працівників Підрядника до об`єкту, в тому числі внаслідок виїзних перевірок контролюючих органів (ДІАМ, Держпраці тощо), винесення приписів контролюючими органами про заборону проведення будівельних та інших видів робіт на об`єкті, наявності судових заборон про проведення будівельних та інших видів робіт на об`єкті, перешкоджання працівникам Підрядника та спеціалізованій техніці проїзду на територію об`єкту з боку третіх осіб, або в будь-яких інших випадках, які зумовлюють простій Підрядника не з його вини та незалежно від вини Замовника, останній зобов`язується оплати штраф в розмірі 15 000 гривень і 00 копійок за кожний календарний день такого простою до моменту фактичного відновлення можливості Підрядника виконувати будівельні роботи.
У разі якщо обставини, зазначені в п.п. 7.3.2 цього Договору, спричинили втрату (пошкодження) матеріальних ресурсів Підрядника, викликали простій спеціалізованої техніки, призвели до сплати Підрядником будь-яких штрафних санкцій на користь постачальників товарів/робіт/послуг та/або призвели до будь-яких інших додаткових витрат, не передбачених кошторисом на виконання будівельних робіт, Замовник зобов`язується компенсувати збитки Підрядника в повному обсязі.
Роботи в рамках договору підряду виконуються ТОВ «Джонатан Інвестмент» на підставі дозволу № 01/21.02-2024 виданого Відділом житлово-комунального господарства, благоустрою та транспорту Борщагівської сільської ради.
Згідно Рахунку на оплату № 1698 від 16 лютого 2024 року штрафні санкції за вимушений простій складають суму у розмірі 15 000,00 грн., у відповідності до пункту 7.3.2. Договору підряду.
Згідно Рахунку на оплату № 1699 від 16 лютого 2024 року збитки за зіпсований бетон та послуги бетонозмішувача складають суму у розмірі 14 085,90 грн., у відповідності до пункту 7.3.3 Договору підряду.
Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.
Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), ступінь її вини у розумінні статті 1193 ЦК України.
При цьому, встановлення прямого причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки.
Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи.
Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.
Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
Разом з тим, хоча цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях і передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, позивач повинен довести, що протиправні дії вчинено саме тією особою, до якої пред`явлено позов.
Згідно з частинами 1 - 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частинами 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним з найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі (постанова Верховного Суду від 26 травня 2022 року у справі № 362/3705/20).
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Водночас, вказані фото не можуть бути прийняті судом як належні докази, з огляду на те, що суд позбавлений можливості встановити точну дату, місце, осіб відповідачів, визначити які дії та/або бездіяльність були допущені вказаними особами, встановити протиправність поведінки та як наслідок причинний зв`язок між такою поведінкою та заподіяною шкодою ТОВ «Джонатан Інвестмент».
Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. Зважаючи на те, що суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, витрати, пов`язані із розглядом справи покладаються на позивача.
Керуючись статтями 4, 12-13, 15-16, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Джонатан Інвестмент" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди(збитків), заподіяної особі незаконними діями, відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня винесення рішення суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Інна ФІНАГЕЄВА