УХВАЛА

11.09.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районнго суду м.Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась в суд із позовом, де зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 .

На випадок смерті ОСОБА_3 залишив заповіт, за змістом якого заповідав все належне рухоме та нерухоме майно ОСОБА_1 .

Позивач зауважує, що спадщину після смерті особа вона прийняла, звернулась до нотаріуса з відповідною заявою.

Крім спадкоємця за заповітом (позивача ОСОБА_1 ) спадкоємцями померлого на обов`язкову частку у спадщині є його діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (спільна дитина ОСОБА_5 (третя особа) та померлого); ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (спільна дитина позивача та померлого).

Після спадкодавця відкрилася спадщина на належне померлому майно, зокрема:

-квартиру АДРЕСА_1 , 1/3 частина якої належала померлому особисто на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 20.09.1998 року, а 2/3 частини квартири належали матері спадкодавця - ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 20.09.1998 року та договору дарування квартири за реєстром №2293 від 05 жовтня 2001 року;

-квартиру АДРЕСА_2 , 1/2 частина якої належала померлій матері спадкодавця ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу квартири за реєстром №9304 від 11 листопада 2002 року, а 1/2 частина належала батькові спадкодавця - ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , на підставі рішення Корольовського районного судум. Житомира по справі №296/725/16-ц від 06 вересня 2017 року;

-житловий будинок АДРЕСА_3 , який належав померлій матері спадкодавця ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу за реєстром №54 від 04 лютого 2012 року;

-земельну ділянку по АДРЕСА_3 , площею 0,2500 га, кадастровий номер :01:001:0052, яка належала померлій матері спадкодавця ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу за реєстром №54 від 04 лютого 2012 року;

-земельну ділянку по АДРЕСА_3 , площею 1,2839 га, кадастрові номери :01:001:0053 та :01:001:0054, яка належала померлій матері спадкодавця ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу за реєстром №55 від 04 лютого 2012 року.

Позивач стверджує, що приватним нотаріусом Царіциною І.С. відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину та видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №304/02-14 від 25 липня 2025 року у зв`язку з неподачею заяв про прийняття спадщини ОСОБА_3 після своїх батьків смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_7 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 батька ОСОБА_8 .

Вказуючи на фактичне проживання ОСОБА_3 спільно з ОСОБА_7 , на час смерті останньої, а також на обставини фактичного вступу в управління майном (утримання, догляд) після смерті ОСОБА_8 , позивач просить встановити факт прийняття ОСОБА_3 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_4 ) спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_7 та після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 батька ОСОБА_8 , спадщину після яких він прийняв, але не оформив своїх спадкових прав.

За наслідком дослідження змісту позовної заяви, доданих документів, суддя вважає необхідним звернути увагу на такому.

У ст. 27 ЦПК визначено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч.1 ст.30 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

У свій постанові від 4 грудня 2019 року №489/2055/19 Верховний Суд зазначив висновок: «Виключну підсудність установлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч.1 ст.30 ЦПК). Згідно з положеннями ст.181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння й користування ним (ст.358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є в спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (стст.364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є в спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (стст.370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло з договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник із приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини».

З огляду на ту обставину, що в наслідки розв`язання спору про встановлення факту прийняття спадщини позивачеми покладається запит на отримання прав на спадкове нерухоме майно, підлягають до застосування правила виключної підсудності за місцезнаходженням майна або основної його частини.

За змістом п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Оскільки розташування майна, передбаченого як спірне, не є однорідним за адміністративним поділом, окрім 2/3 частки у праві на квартиру по АДРЕСА_5 , спірними фактично виступають частина квартири по АДРЕСА_6 , а також будинок та дві земельні ділянки в с. Карвинівка Романівського району Житомирської області, що, у свою чергу, передбачає необхідність визначення основної частини нерухомого майна для правильної територіальної підсудності за вартісним підходом, позивачам слід навести відомості про вартість такого нерухомого майна щодо кожного з об`єктів.

Слід звернути увагу, що додані до позову документи не вказують на відповідача ОСОБА_2 як спадкоємця ОСОБА_7 .

Відповідно до ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

За змістом ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Позивач не позбавлена можливості заявити клопотання про витребування доказів, значимих для вирішення спору.

За змістом ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175. 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя: Д.М.Лєдньов