УХВАЛА

09 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 127/13397/24

провадження № 61-6009 св 25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Осіяна О. М. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Сакари Н. Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб - Виконавчого комітету Вінницької міської ради, як органу опіки та піклування, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання особи недієздатною та встановлення опіки за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бевз Оксана Іванівна, на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2025 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 16 квітня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в якій просив визнати недієздатним свого рідного брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та встановити над ОСОБА_3 опіку, зобов`язавши орган опіки і піклування - Вінницьку міську раду, призначити йому опікуна - ОСОБА_1 .

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2025 року, залишеним без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 16 квітня 2025 року заяву ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано недієздатним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначено строк дії рішення суду в частині визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним - 2 роки з моменту набрання рішенням суду законної сили. В задоволенні подання про призначення опікуном ОСОБА_1 відмовлено.

10 травня 2025 року через підсистему Електронний суд представник

ОСОБА_1 - адвокат Бевз О. І. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 16 січня 2025 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 16 квітня 2025 року, в якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення в частині відмови у задоволені заяви та направити справу в цій частині на новий розгляд.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає неправильне застосування апеляційним судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц, у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 736/1508/17, від 16 грудня 2020 року у справі № 336/5652/18, від 23 листопада 2021 року у справі № 751/9572/19, від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22, від 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21, від 20 березня 2024 року у справі № 638/5358/23, від 24 липня 2024 року у справі № 727/597/24, від 27 листопада 2024 року у справі № 341/1526/23, що передбачають вимоги пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Також заявник вказує на порушення судами норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суди не дослідили зібрані у справі докази, що передбачають вимоги пункту 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа розглядатиметься колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною п`ятою статті 279, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб - Виконавчого комітету Вінницької міської ради, як органу опіки та піклування, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання особи недієздатною та встановлення опіки призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Осіян

О. В. Білоконь

Н. Ю. Сакара