Номер провадження 2/754/7982/25
У Х В А Л А

Іменем України

04 вересня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І. (надалі Суд) розглянув без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Коваленко І.І. у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "БАЛЬЗАКА 4А" до ОСОБА_1 про стягнення боргу, ціна позову 28 915,46 грн,

УСТАНОВИВ:

06 серпня 2025 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "БАЛЬЗАКА 4А" (надалі- Позивач), інтереси якого представляє адвокат Руденко Олена Сергіївна, звернулося до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 (надалі - Відповідач) заборгованості з оплати вартості житлово-комунальних послуг у розмірі 28 915,46 грн, з яких 23 700,60 грн основний борг, що виник за період серпень 2022 року липень 2025 року, три відсотки річних 1 012,13 грн, втрати від інфляції 4 202,73 грн, 3 028,00 грн судовий збір, 2 500,00 грн правнича допомога.

06 серпня 2025 року цивільну справу № 754/12634/25 (провадження № 2/754/7982/25) було передано на розгляд судді Коваленко І.І. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

За результатами перевірки матеріалів позовної заяви Суд, не встановивши підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, постановив ухвалу про відкриття провадження у справі (з урахуванням ухвали про внесення виправлення) за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову у справі становить 28 915,46 грн, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (90 840 грн (3 028 грн * 30)).

Законодавець у ЦПК України визначив, що така справа є малозначною (пункт 1 частини шостої статті 19 ЦПК України). Малозначна справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження (пункт 1 частини першої статті 274 ЦПК України).

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 279 ЦПК України).

Позивач клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не заявляв. З огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі Суд не встановив наявності підстав проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Водночас в ухвалі про відкриття провадження у справі Суд установив, що протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі Відповідач має право подати відзив на позовну заяву, а також в цей же строк має право подати клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

21 серпня 2025 року Відповідач подав заяву про відвід головуючої судді Коваленко І.І., керуючись пунктом 5 частини першої статті 36, статтями 37, 39, 40, частиною першою статті 43, статтею 49 ЦПК України.

Ця заява була передана на розгляд судді 02 вересня 2025 року у зв`язку з перебуванням судді у відпустці з 18 серпня 2025 по 01 вересня 2025 року (включно).

У заяві Відповідач підставами для відводу визначив те, що суддя Коваленко І.І. прямо чи побічно заінтересована в розгляді справи, а також є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Зокрема, Відповідач послався на те, що:

справа визначена як малозначна, як наслідок Відповідач буде позбавлений доступу до Верховного Суду;

суд вказав, що: "...копію цієї ухвали та судову повістку-повідомлення надіслати в електронній формі через електронний кабінет учаснику справи, який має зареєстрований електронний кабінет, а в разі його відсутності в паперовій формі рекомендованим листом-повідомленням», тобто, Позивач у позовній заяві не вказав чи має він або ні електронний кабінет, і суд відкрив провадження у справі без додержання цих вимог;

суд вказав, що: "ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає апеляційному оскарженню», і, таким чином, заперечив право на апеляційне оскарження;

суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, попри спірний характер справи. Такий розгляд унеможливлює визначення ціни позову, надання контррозрахунку і перевірки нарахування, впливає на процесуальні права сторін щодо досудового врегулювання спору, права на медіацію. Такий розгляд встановлює скорочені строки та процедури, що перешкоджають об`єктивному розгляду доказів;

неправильна дата постановлення ухвали, що є вихідним днем;

суд відкрив провадження у справі, не розглянувши строк позовної давності;

на момент подання даної заяви Відповідачу не надано самого позову та додатків до нього, що є порушенням процесу;

суддя Коваленко І.І. розглядає справу одноособово. Суддя Коваленко І.І. за даними Реєстру має недостатній досвід у розгляді подібних справ.

Відповідно до статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Суд, дослідивши заяву про відвід судді, а також матеріали цивільної справи, доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з пунктами 3, 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об' єктивності судді.

Як зазначає Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Відповідно до статті 6 § 1 Конвенції право на справедливий судовий розгляд вимагає слухання справи "незалежним та безстороннім судом» (рішення ЄСПЛ від 06 травня 2003 року у справі "Клейн та інші проти Нідерландів» (Kleyn and Others v. the Netherlands) [ВП], пункт 192).

Стаття 6 § 1 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року у справі "Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43; рішення ЄСПЛ від 15 жовтня 2009 року у справі "Мікалефф проти Мальти» (Micallef v. Malta) [ВП], пункт 93).

Існування неупередженості повинно бути визначено за наступними критеріями: суб`єктивний тест, що вивчає персональні переконання і поведінку конкретного судді, з метою визначення чи існувало неупереджене або суб`єктивне ставлення судді у конкретній справі. Відповідно до об`єктивного тесту визначається чи суд, а також, серед іншого, його структура, забезпечила відповідні гарантії для виключення легітимних сумнівів стосовно його неупередженості (рішення ЄСПЛ від 15 жовтня 2009 року у справі "Мікалефф проти Мальти» (Micallef v. Malta) [ВП], пункт 93).

У цій справі немає підстав вважати, що суддя Коваленко І.І., відкривши провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, що визначив законодавець для розгляду справ, виявляла особисту упередженість у цій справі. Безсторонність суддів презюмується, а доказів протилежного заявником не надано.

Відповідачем не було наведено доводів, які б свідчили про існування об`єктивних обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

Суд дослідив обставини, зазначені у заяві про відвід, встановив, що вказана заява фактично зводиться до незгоди Відповідача з процесуальним рішенням головуючого судді щодо постановлення ухвали про прийняття позовної заяви та про відкриття провадження у справі, а також вирішення питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, що не допускається відповідно до вимог частини четвертої статті 36 ЦПК України.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаної заяви про відвід, а тому підстави для її задоволення відсутні.

Керуючись статтями 36, 39, 40 ЦПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати відвід, заявлений ОСОБА_1 , головуючій судді Коваленко Інні Ігорівні, необґрунтованим.

Заяву про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Коваленко Інни Ігорівни передати для її вирішення іншому судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО