Справа № 545/4984/22
Провадження № 2-п/545/31/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.08.2025 Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді: Стрюк Л.І.

за участю секретаря: Гаврися В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві заяву ОСОБА_1 перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 17 березня 2023 року по цивільній справі №545/4984/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

09.07.2025 відповідач звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 17 березня 2023 року по цивільній справі №545/4984/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав, обґрунтовуючи тим, що рішення є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки копію даного рішення, ухвали про відкриття провадження разом з позовною заявою та судові повістки вона не отримувала, тобто про час та місце розгляду справи вона не була належним чином повідомленою, тому була позбавлена можливості надати відзив на позовну заяву. Вважає що позовна заява була подано до суду неуповноваженою особою, оскільки при подачі позову адвокатом було долучено свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та договір про правову допомогу, проте не було долучено ордеру, тому просила скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку, повернути позовну заяву особі, яка її подала у зв`язку з відсутністю в матеріалах справи доказів представництва.

Ухвалою від 11.07.2025 ОСОБА_1 поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийнято заяву до розгляду та призначено до судового розгляду.

17.07.2025 представник позивача подав відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому зазначив, що відповідач була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, про що містяться докази в матеріалах справи, а тому відсутні підстави для скасування заочного рішення.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав заяву про скасування заочного рішення, просив задовольнити з підстав викладених у заяві про перегляд заочного рішення.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував проти скасування заочного рішення з підстав, викладених у відзиві на заяву про перегляд заочного рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали цивільної справи та надані докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно із ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Встановлено, що заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 17 березня 2023 року по цивільній справі №545/4984/22 позов ОСОБА_2 задоволено, позбавлено батьківських прав ОСОБА_1 відносно неповнолітнього сина ОСОБА_3 (а.с.80-83). Зі змісту заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 17.03.2023 вбачається, що ОСОБА_1 , відповідно до ст.128 ЦПК України, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи без її участі не надала, відзив на позов не надала.

Відповідно до з ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, відповідач стверджує, що не була належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду.

Разом з тим, у матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення ОСОБА_1 рекомендованого листа про виклик до суду на 25.11.2025 з підписом (а.с.54).

Твердження представника ОСОБА_1 про те, що у дійсності відповідач не отримувала повістку про виклик, а на поштовому повідомленні підпис невідомої особи не підтверджене будь-якими доказами. При цьому суд враховує і ту обставину, що поштові відправлення направлялися судом за місцем реєстрації та фактичного проживання ОСОБА_1 як на час розгляду справи, так і на тепер.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження та зобов`язані з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Встановлення процесуальним законом строку, у межах якого особа може звернутися до суду із заявою про перегляд заочного рішення, обумовлений необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Так, у низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у світлі дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», п. п. 51, 52, «Брумареску проти Румунії», п. 61).

Слід зазначити, що факт обізнаності віповідача про перебування в провадженні Полтавського районного суду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав підтверджується також повідомленням органу опіки та піклування Кам`янка-Бузької міської ради, в якому зазначено, що у ОСОБА_1 з`ясовувалася думка щодо позбавлення її батьківських прав (а.с.67).

Щодо посилань представника відповідача на відсутність в матеріалах справи належних доказів представництва позивача, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 1 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Зі змісту частини 1 статті 26 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" вбачається, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги, у свою чергу документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (п. 4 ч. 1 ст. 1 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність").

Так, договір про надання правової допомоги (а.с.5) є належним доказом підстав представництва інтересів позивача ОСОБА_2 адвокатом Білик Р.О. у цій справі.

Отже, у заяві про перегляд заочного рішення не зазначені посилання на докази, що мали б істотне значення для правильного вирішення справи та які не були враховані судом при ухваленні рішення у зв`язку з неявкою відповідача.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду від 17.03.2023 немає, а тому заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 286, 287, 288 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 17 березня 2023 року по цивільній справі №545/4984/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана у 30-денний строк з дня проголошення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. І. Стрюк