Справа № 471/1011/25
Провадження №2-о/471/28/25
Номер рядка звіту 14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2025 р. селище Братське

Суддя Братського районного суду Миколаївської області Жила Н.М., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , третя особа: Братський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Бітюра А.А. через підсистему "Електронний суд" звернувся до суду із заявою про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України.

Вивчивши матеріали вищевказаної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом IV ЦПК України.

Отже, до форми та змісту вищевказаної заяви застосовуються також вимоги ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦПК України заява про встановлення факту народження особи на території, на якій введено воєнний чи надзвичайний стан, або на тимчасово окупованій території України, визначеній такою відповідно до законодавства, може бути подана батьками або одним з них, їхніми представниками, членами сім`ї, опікуном, піклувальником, особою, яка утримує та виховує дитину, або іншими законними представниками дитини до будь-якого місцевого суду України, що здійснює правосуддя, незалежно від місця проживання (перебування) заявника.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

За положеннями ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Адвокат Бітюра А.А., звертаючись до суду з заявою ОСОБА_1 про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України, підписаною ним як представником заявника, додав ордер на надання правничої допомоги серії ВТ № 1067229 від 27 серпня 2025 року. Натомість вказаний ордер на надання правничої допомоги ОСОБА_2 у Вознесенському міськрайонному суді.

Таким чином, представником заявника не додано до вищезазначеної заяви документ, що підтверджує його повноваження як представника заявника у Братському районному суді Миколаївської області.

Крім того, згідно п. 1 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

З вищевказаної заяви та доданих до неї копій документів вбачається, що заявник 09.06.2022 року уклала шлюб з ОСОБА_3 , який було зареєстровано Братським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 54 та під час державної реєстрації шлюбу змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Відповідно до ч. 5 ст. 295 ЦК України прізвище фізичної особи може бути змінене у разі реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу або визнання його недійсним.

Згідно п. 16 розділу ІІ Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-XII, обмін паспорта провадиться у разі: зміни (переміни) прізвища, імені або по батькові; встановлення розбіжностей у записах; непридатності для користування.

Відповідно до положень п. 25 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 р. за № 52/5 (станом на дату державної реєстрації шлюбу), якщо особа під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище, то на першій сторінці паспорта у формі книжечки робиться відмітка про те, що зазначений документ підлягає обміну в місячний строк у зв`язку зі зміною прізвища при державній реєстрації шлюбу.

Згідно п. 108 Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302 (станом на дату державної реєстрації шлюбу) паспорт визнається недійсним, вилучається, анулюється та знищується в разі, зокрема, якщо він підлягає обміну у зв`язку із зміною інформації, внесеної до паспорта (крім додаткової змінної інформації).

У разі неподання особою протягом місяця з дати зміни інформації, внесеної до паспорта (крім додаткової змінної інформації), документів для його обміну за наявності в ДМС відомостей з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про зміну відповідної інформації або надходження такої інформації від відділів державної реєстрації актів цивільного стану паспорт, який підлягає обміну, визнається недійсним.

Відповідно до п. 12 розділу ІІ Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-XII, видача та обмін паспорта провадяться у місячний термін за місцем постійного проживання громадянина.

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що у разі зміни прізвища після одруження, обмін паспорта громадянина України є обов`язковою процедурою. Паспорт вважається недійсним в разі, коли він не був обміняний на новий у зв`язку зі зміною прізвища, імені та по батькові.

До вищезгаданої заяви додано копію паспорта громадянина України в якому прізвище заявника вказане як « ОСОБА_4 », тоді як згідно свідоцтва про шлюб остання змінила прізвище у зв`язку з державною реєстрацією шлюбу з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ». Заявниця не здійснювала обміну паспорта після реєстрації шлюбу, що зазначено представником останньої в заяві. В прохальній частині вищезгаданої заяви заявниця також зазначена як « ОСОБА_5 ».

Враховуючи зазначені норми законодавства, заявнику слід зазначити своє прізвище відповідно до паспорта громадянина України, дійсного станом на час звернення до суду з даною завою.

Відповідно до ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч. 4 ст. 294 ЦПК України).

Однак у вищевказаній заяві Братський відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) вказаний як третя особа, що не відповідає вимогам ст. ст. 42, 294 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено, зокрема який факт заявник просить встановити та з якою метою.

Однак, в заяві не зазначена мета встановлення факту.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представник заявника, посилаючись на п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», зазначає, що судовий збір під час звернення до суду з вищевказаною заявою не сплачувався.

Натомість, згідно п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» в редакції Закону № 2923-IX від 23.02.2023 року, заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Тобто у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, заявники мають пільги виключно тоді, коли такі обставини призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Доказів на підтвердження вищевказаних обставин, які б надавали заявнику пільги для звільнення від сплати судового збору відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» у поданій суду заяві та доданих до неї документах відсутні.

Таким чином, заявником при зверненні до суду з заявою судовий збір не сплачено, доказів, що підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону до заяви не додано.

Згідно п.п. 4 п.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір за ставкою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, вищевказана заяви підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Враховуючи, що ч. 1 ст. 317 ЦПК України передбачено невідкладний розгляд справ даної категорії з моменту надходження відповідної заяви до суду, строк на усунення недоліків слід визначити в п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду.

Запропонувати заявнику виправити згадані вище недоліки заяви в строк не пізніше п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху, в іншому випадку заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст.ст. 42, 175 177, 185, 294, 317, 318 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , третя особа: Братський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків вказаної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення цієї заяви без руху.

Роз`яснити завнику, що у випадку не усунення зазначених в ухвалі недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя Жила Н. М.