У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 634/812/25

Провадження № 2/634/315/25

"27" серпня 2025 р. сел. Сахновщина Харківської області

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

встановив:

18.08.2025 року до Сахновщинського районного суду Харківської області через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою судді від 20.08.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики було залишено без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову протягом десяти днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позову без руху.

Підставами для залишення позовної заяви було зазначено, що відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не зазначено повну адресу місця проживання чи перебування відповідача, а саме зазначено: Харківська область Берестинський район сел. Сахновщина, при цьому не зазначено вулицю та номер будинку, квартири, поштовий індекс. Також в позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Крім того, у порушення вимог п.п. 7, 9, 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною 7 статті 43 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

В порушення зазначених вимог до позовної заяви доказів щодо направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу не надано.

25.08.2025 року через систему «Електронний суд» від позивача ОСОБА_1 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики таклопотання в порядку ст. 84 ЦПК України про витребування інформації про зареєстроване місце проживання відповідача.

У клопотанні позивачем зазначено, що він немає доступу до інформації про місце реєстрації відповідача, оскільки такі відомості є персональними даними і не перебувають у вільному доступі, самовільно встановити адресу відповідача неможливо.

Суддя дослідивши позовну заяву та клопотання про витребування інформації доходить висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного заняття (роботи).

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як роз`яснено у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Дослідивши клопотання про витребування доказів, суддя дійшов висновку, що клопотання про витребування інформації про зареєстроване місце проживання відповідача не підлягає задоволенню, оскільки докази (інформацію) яку позивач бажає витребувати, не є предметом даного спору.

Також, встановлено, що позивачем частково було виконано вимоги ухвали суду від 20.08.2025 року але ним не було усунуто недоліки щодо зазначення назви вулиці, номера будинку, квартири місця проживання чи перебування відповідача, а також не зазначено про наявність обставин, передбачених ч. 9 ст. 28 ЦПК України, що є необхідним для визначення підсудності даної справи Сахновщинському районному суду Харківської області.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Однак суд позбавлений можливості звернутись до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи або до Єдиного державного демографічного реєстру, оскільки в позовній заяві зазначено лише назва населеного пункту, район та область, інша інформація про відповідача відсутня.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, суддя приходить висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в зв`язку з чим, наявні підстави для її повернення.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

А тому позивач має право повторно звернутись з вищевказаним позовом у встановленому законом порядку, зазначивши про необізнаність позивача про місце перебування відповідача та вичерпаність всіх можливостей отримати інформацію щодо місця проживання чи перебування відповідача. Крім того, у позовній заяві вказати, що позов пред`являється до суду за правилами ч. 9 ст. 28 ЦПК України, згідно з якою позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сформульованої в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Таким чином, повернення позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних вище невідповідностей вимогам закону, позивач має право повторного звернення до суду із позовом.

З урахуванням викладеного суд повертає позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258 - 260 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів відмовити

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики- повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала в частині повернення позовної заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: