Провадження № 2/734/838/25 Справа № 734/2502/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 вересня 2025 року селище Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого-судді Бузунко О.А.,

за участю секретаря Лутчак І. С.,

у присутності представника заявника адвоката Задорожньої О. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до Козелецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Козелецької селищної ради Чернігівської області про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

у суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, звернулася ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Задорожня О. І. Вимоги мотивовані тим, що після смерті двоюрідного дядька ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме: земельна ділянка на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай), серія ЧН № 0112671, у розмірі 4,37 га в КСП «Комунар». У встановленому законом порядку, після смерті ОСОБА_2 , був зроблений адвокатський запит щодо отримання дублікату свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , для оформлення спадщини, але отримано було відмову. Без свідоцтва про смерть двоюрідного дядька ОСОБА_2 заявник не може реалізувати своє право на спадщину і звернутися до нотаріуса, у зв?язку з цим виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме: факт того, що ОСОБА_2 є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 .

Адвокат Задорожня О. І. подала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності заявника.

Представники Козелецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Козелецької селищної ради Чернігівської області в судові засідання не з`явилися.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним.

Згідно із частиною другою статті 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є: мати ОСОБА_4 , батько ОСОБА_5 .

06 серпня 1977 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на ОСОБА_7 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 , 1926 року народження, уклав шлюб з ОСОБА_8 , 1930 року народження.

ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , батько ОСОБА_9 (зазначено в документі), мати ОСОБА_10 (так зазначено в документі); місце постійного проживання с. Будище, Олишівський район.

В архівному фонді «Чернігівська духовна консисторія» у метричній книзі Успенської церкви с. Медведівка Козелецького повіту Чернігівської губернії за 1900 рік є метричний запис про народження № 6, відповідно до якого ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася ОСОБА_11 (так зазначено в документі), батьки ОСОБА_12 (зазначено в документі) та законна дружина ОСОБА_13 (зазначено в документі). При цьому, прізвище та ім`я по батькові новонародженої в документів не вказано.

В архівному фонді «Чернігівська духовна консисторія» у метричній книзі Михайлівської церкви с. Адамівка Козелецького повіту Чернігівської губернії за 1987 рік є метричний запис про народження № 18, відповідно до якого ІНФОРМАЦІЯ_7 народився ОСОБА_14 (так зазначено в документі), батьки ОСОБА_12 (зазначено в документі) та законна дружина ОСОБА_13 (зазначено в документі). При цьому, прізвище та ім`я по батькові новонародженого в документів не вказано.

Відповідно до копії відновленого акту про народження №3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , в графі батько зазначено ОСОБА_15 , а в графі мати ОСОБА_16 , які проживали в селі Блудше (Будище).

За повідомленням Козелецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівської області в архіві відділу відсутні актові записи про народження дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Відповідно до відомостей наданих в.о. завідувача Державного нотаріального архіву Чернігівської області Наталією Деркач спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 не заводилась.

Cімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують доводи сторони, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів.

Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо.

Відповідно до Роз`яснення Міністерства Юстиції України від 11.10.2011 «Окремі питання спадкування», "Ступінь споріднення", тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках, до родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення це - діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг.

Зазначене цілком узгоджується із викладеними у Листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`ясненням суті спадкування за правом представлення, яке полягає в тому, що хоча деякі родичі спадкодавця (його внуки, правнуки, прабаба, прадід, племінники, двоюрідні брати та сестри спадкодавця) не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом, про те вони не усуваються повністю від спадкування і за певних умов набувають права спадкування.

Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

При цьому для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки та врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.

Наведені обставини, з урахуванням принципу розумності, свідчать, що ОСОБА_2 є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 , проте відсутність відповідних підтверджуючих документів позбавляють заявника можливості встановити факт родинних відносин між ними, тому цей факт підлягає встановленню у судовому порядку. Можливість довести цей факт іншим способом у заявника відсутня.

Суд бере до уваги матеріалами справи які підтверджують, що ОСОБА_1 доводиться двоюрідною племінницею ОСОБА_2 .

Враховуючи зазначене вище, а також те, що заява про встановлення факту родинних відносин породжує юридичні наслідки для заявника, а встановити його іншим шляхом неможливо, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 81, 229, 247, 263-265, 268 ЦПК України,

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 до Козелецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Козелецької селищної ради Чернігівської області про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Відомості про учасників провадження:

ОСОБА_1 / АДРЕСА_1 /.

Козелецький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України/вул. Ф. Сидорука, 9, сел. Козелець Чернігівського району Чернігівської області/.

Козелецька селищна рада Чернігівської області/ вул. Соборності, 27, сел. Козелець Чернігівського району Чернігівської області/.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів учасниками справи до Чернігівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Олена БУЗУНКО