РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомир у складі головуючого судді Перекупка І.Г., при секретарі судових засідань Конончук Ю.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житомирської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражнік Тетяна Олексіївна про визнання права власності на спадкове майно та продовження строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомир звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , Житомирської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражнік Тетяна Олексіївна про визнання права власності на спадкове майно та продовження строку для прийняття спадщини. В обгрунтування позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про що видано свідоцтво про смерть серії серії НОМЕР_1 , видане Відділом ДРАЦС у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 16 лютого 2024 року. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_2 , виданим відділом приватизації державного житлового фонду управління житлового господарства Житомирської міської ради 01 березня 2019 р. Заповіту батько не залишив. Вона, ОСОБА_1 , постійно проживала з батьком на момент його смерті, вела з ним спільне господарство. Спадкоємцями першої черги за законом (ст. 1261 ЦК України) є вона, ОСОБА_1 , та її сестра, ОСОБА_2 .

Її сестра, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але не проживала з батьком із 2013 р., виїхала на постійне проживання до російської федерації і з того часу на територію України не поверталася. На даний час будь-який зв`язок із ОСОБА_2 відсутній. Має паспорт громадянина російської федерації ОСОБА_2 № НОМЕР_3 , виданого відділом УФМС росії по Краснодарському краю в Тихорецькому районі 09 вересня 2016 р.

Під час приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у 2018 р. ОСОБА_2 відмовилася від участі в приватизації, що опосередковано свідчить про її відсутність та небажання претендувати на майно, це підтверджується документом № 23АА8164703 від російського нотаріуса. У цьому документі також зазначено, що ОСОБА_2 вже довгий час не проживає в квартирі, а проживає на території російської федерації.

ОСОБА_2 не подавала заяву про прийняття спадщини до нотаріуса протягом 6 місяців (до 15 серпня 2024 р). Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, вона вважається такою, що не прийняла спадщину.

04 грудня 2024 р. приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражник Тетяна Олексіївна (вих. № 1889/01-16) відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/3 частку квартири через «розбіжності щодо осіб, які постійно проживали разом із спадкодавцем».

Враховуючи воєнний стан, зв`язок із сестрою, яка перебуває в росії, відсутній, а пересилання документів із росії неможливе. Наявні докази підтверджують, що ОСОБА_2 не проживала з батьком, не брала участі в утриманні квартири, не оплачувала комунальні послуги та не претендує на спадщину.

Строк для прийняття спадщини (до 15 серпня 2024 р.) нею пропущено через поважні причини: у неї було виявлено складну хворобу (пухлину окорухового нерва), про що свідчить медичний документ МРТ від 13.06.2024 р. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд може продовжити строк для прийняття спадщини за наявності поважних причин.

ОСОБА_1 , Житомирська міська рада, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражнік Т.О. про день та час слухання справи були належним чином повідомлені. (а. с. 31).

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, заслухавши учасників процесу, оцінивши безпосередньо в судовому засіданні всі зібрані у справі докази в їх сукупності, суд, керуючись своїм внутрішнім переконанням, дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 . Батькми дитини вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . (а. с. 23)

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється батьком ОСОБА_1 про що видано свідоцтво про смерть серії серії НОМЕР_1 , видане Відділом ДРАЦС у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 16 лютого 2024 року. (а. с. 21)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_2 , виданим відділом приватизації державного житлового фонду управління житлового господарства Житомирської міської ради 01 березня 2019 р. (а. с. 9).

ОСОБА_1 , постійно проживала з батьком на момент його смерті, вела з ним спільне господарство, що підтверджується Актом, складеним комісією у складі мешканців будинку та засвідченим печаткою ОСББ за адресою АДРЕСА_2 , про те, що ОСОБА_2 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , не проживає за місцем реєстрації більше 5 років. (а. с. 13)

Згідно висновку МРТ від 13.06.2024 р. у ОСОБА_1 виявлено складну хворобу (пухлину окорухового нерву). (а. с. 11).

Дана справа розглядається в рамках цивільного судочинства. Положеннями процесуального закону, який регулює правила розгляду таких справ, визначено, що розглядаючи цивільні справи суд керується принципом диспозитивності та змагальності, які визначають, що кожна сторона повинна самостійно подавати докази та доводити ті обставини на які посилається, в тому числі, шляхом подання доказів, заявлення клопотань і несе ризик настання наслідків пов`язаних із вчиненням або не вчиненням нею процесуальних дій. Доказування заявлених вимог не може перебирати на себе суд або інша сторона. (ст. ст. 12, 13 та 81 ЦПК України).

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона, повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст.13 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ст. 77 ЦПК України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.78 ЦПК України).

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено можливість суду за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у випадку визнання відповідачем позову.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до положень ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно приписів ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 р., справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 р. № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Згідно вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

ОСОБА_1 зазначила, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, з тих причин хвороби, що підтверджується висновком МРТ від 13.06.2024 р. (а. с. 11). Позивач вважає, що причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, а строк підлягає поновленню. Зворотного по справі не доведено, а тому суд вважає, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Зважаючи на ці обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ніким не прийнята, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, крім як звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не може, суд вважає за необхідне позов задоволити та визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, тривалістю два місяці, після вступу рішення в законну силу.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 4, 6, 8, 10-13, 17-18, 141, 206, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1268, 1270, 1272 ЦК України , суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житомирської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражнік Тетяна Олексіївна про визнання права власності на спадкове майно та продовження строку для прийняття спадщини, задовільнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 право власності на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаючій АДРЕСА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Житомирська міська рада, , буд. 4/2, майдан ім. С.П. Корольова, м. Житомир, 10014

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог до предмету спору приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Стражнік Тетяна Олексіївна, майдан Соборний, 7/1, 10014

Повний текст рішення виготовлено 03 вересня 2025 р.

Суддя Богунського районного

суду міста Житомира І.Г. Перекупка