"03" вересня 2025 р. Справа № 363/4434/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області

Лукач О.П., розглянувши письмові пояснення керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області щодо усунення недоліків, встановлених ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.08.2025 у цивільній справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Вишгородська міська рада, приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Бандура Світлана Олегівна, про витребування земельної ділянки із незаконного володіння та скасування держаної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

26.08.2025 у підготовчому судовому засіданні, за участі прокурора, представника відповідачів та представника третьої особи Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.08.2025 позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Вишгородська міська рада, приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Бандура Світлана Олегівна, про витребування земельної ділянки із незаконного володіння та скасування держаної реєстрації залишено без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії повного тексту даної ухвали. Повний текст ухвали суду складено 28.08.2025.

01.09.2025 керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області подано до суду письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду від 26.08.2025 про залишення позову без руху, аналогічні змісту заперечень, поданих на клопотання представника відповідачів щодо повернення позову.

Так, зі змісту письмових пояснень, слідує, що керівник Вишгородської окружної прокуратури Київської області (позивач) заперечує про наявність недоліків позовної заяви, вказуючи про виконання вимог статті 177 ЦПК України під час подання позову до суду, а посилання відповідача на пункт 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» при застосуванні абзацу другого частини четвертої статті 177 ЦПК України є безпідставним, оскільки цим пунктом передбачено зворотну дію закону в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права. Також зазначено, що вирішення питання щодо добросовісності/недобросовісності відповідачів у спірних правовідносинах має здійснюватися судом на стадії ухвалення рішення і він не вправі відхиляти ці твердження позивача ще на стадії розгляду справи. У випадку якщо під час судового розгляду на стадії ухвалення рішення суд у цій справі дійде висновку про те, що відповідачі є добросовісними набувачами і до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми статті 388 ЦК України і частини п?ятої статті 390 ЦК України, це є підставою для відмови у позові в частині позовних вимог щодо земельної ділянки з кадастровим номером :38:095:0172, а не для залишення позову без руху.

З огляду на зазначене, обґрунтування письмових пояснень позивача на усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду від 26.08.2025, за своїм змістом фактично є незгодою з підставами залишення позовної заяви без руху.

Отже, станом на день вирішення питання про можливість продовження розгляду справи, позивачем (прокурором) не виконано вимоги ухвали від 26.08.2025 та не усунуто недоліків позовної заяви.

Додатково варто зазначити, що дійсно, позовна заява подана до набрання чинності Законом №4292-ІХ, водночас, вона не містить доказів здійснення експерно-грошової оцінки земельної ділянки станом на дату подання позовної заяви та внесення визначеної нею вартості на депозитний рахунок суду, а надані довідки про оцінку вартості об`єкта нерухомості не відповідає дійсній вартості земельної ділянки, зокрема, проведеної стороною відповідачів.

За приписами пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 4292-ІХ, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

Такі зміни стосуються і підлягають застосуванню у позовах, предметом яких є витребування нерухомого майна від добросовісного набувача.

Отже, якщо суд дійде висновку про добросовісність набувача, буде необхідним застосувати чинний Закон №4292-IX в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

При цьому така вартість спірного об`єкту нерухомого майна має бути визначена, зокрема станом на дату подання позовної заяви, оскільки судом у спірних правовідносинах ще не було ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача.

Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Отже, можна прослідкувати наявність причинно-наслідкового зв`язку між необхідністю внесенням на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна та умов і порядку їх компенсації, з огляду на ухвалене рішення судом.

Відповідно до частини тринадцятої статті 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно із пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Оскільки, заява прокурора про усунення недоліків, є письмовими пояснення (запереченнями) на ухвалу суду від 26.08.2025, а недоліки, встановлені судом, не усунуто, суд дійшов висновку про залишити позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 12, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі Філії «Столичний лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Вишгородська міська рада, приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Бандура Світлана Олегівна, про витребування земельної ділянки із незаконного володіння та скасування держаної реєстрації залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач