Провадження № 2-зз/947/120/25
УХВАЛА

04.09.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна у справі №1512/16446/2012, -

ВСТАНОВИВ:

01 вересня 2025 року до Київського районного суду м. Одеси через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшлоклопотання від ОСОБА_1 про скасування арешту майна у справі №1512/16446/2012.

Клопотання обґрунтоване тим, що В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться справа відповідно до якої даним судом було видано виконавчий лист №1512/16446/2012 від 05.06.2013 (виконавче провадження № 42172673), про стягнення з ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь ПАТ "Дельта Банк" грошової суми у розмірі 410608,16 грн., постанова про відкриття виконавчого провадження від 13.02.2014. Як наслідок, з метою забезпечення виконання рішення суду постановою державного виконавця накладений арешт на все належне боржнику майно, відомості про обтяження внесені до відповідних реєстрів. Постанова про арешт майна боржника направлена для виконання до УДАІ МВС України в Одеській області на паперовому носії. Крім цього, на примусовому виконанні у Першому Київському відділі державної виконавчої служби м. Одеса Головного територіального управління юстиції в Одеській області перебувало виконавче провадження № 51283065 з примусового виконання вимога про сплату боргу № Ф-272-17/у, виданої 28.03.2016 ДПІ у Київському p-ні м. Одеси, про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь держави грошової суми у розмірі 19479,28 грн. Постанова про відкриття виконавчого провадження від 27.05.2016. Постанова про розшук майна боржника направлена для виконання до УДАІ МВС України в Одеській області на паперовому носії. Як наслідок, 20.02.2017 з метою забезпечення виконання вимог виконавчого документа постановою державного виконавця накладений арешт на все належне боржнику майно, відомості про обтяження внесені до відповідних реєстрів. Постанова про арешт майна боржника направлена для виконання до УДАІ МВС України в Одеській області на паперовому носії. Дані арешти, а також розшук стосувалися в тому числі і транспортного засобу Toyota RAV4, 2007 р.в., ДНЗ НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 . Водночас зазначаю, що вищезазначений транспортний засіб 14.07.2025 було реалізовано Державним підприємством «СЕТАМ» шляхом проведення електронного аукціону на підставі Порядку реалізації електронного майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за №642190 (лот №580332). Відповідно до Протоколу проведення електронного аукціону (торгів) ДП «СЕТАМ» від 14.07.2025 року №642190 переможцем аукціону визнано мене: ОСОБА_3 (ІПН: НОМЕР_4 ). Акт про проведений електронний аукціон від 16.07.2025 підтверджує моє, як у переможця аукціону, права власності на вищезазначене реалізоване майно, а саме: транспортний засіб Toyota RAV4, 2007 р.в., ДНЗ НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 .

Вирішуючи питання про прийняття клопотання до розгляду, суд приходить до такого висновку.

Нормами ст.158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Тобто цивільним процесуальним законодавством України визначено чіткий порядок скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом і такий порядок не може бути змінено.

Як роз`яснено у пункті 1 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03 червня 2016 року № 5 в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

В пункті 5 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03 червня 2016 року № 5 вказано, що у разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону України "Про виконавче провадження" 1999 року.

А відповідно до п.9 постанови Пленуму Вищого Спеціалізовано Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі № 753/12741/17 також зазначив, що із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються.

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 607/15533/17.

Як вбачається з матеріалів клопотання заявник, ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) не є учасником справи №1512/16446/2012 за рішенням якого в минулому виникло накладення арешту, а тому згідно з нормами ЦПК України у нього відсутнє процесуальне право на звернення до суду з відповідним клопотанням. Для нього чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту.

При цьому, приписами с. 158 ЦПК України не передбачені дії суду після отримання клопотання про скасування заходів забезпечення позову, яке подано особою, яка не є учасником справи.

Разом з тим, згідно ч.9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

У зв`язку з зазначеним, суд дійшов висновку про необхідність застосування до вказаного клопотання приписи п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, відповідно до яких заява повертається, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, оскільки клопотання про скасування арешту майна подано особою, яка не є учасником по справі, що в свою чергу порушує процесуальний порядок, встановлений для розгляду справ подібної категорії, тому зазначена заява підлягає поверненню заявнику. Однак, це не позбавляє права ОСОБА_1 звернутися до суду з відповідним позовом на загальних підставах.

Керуючись ст. 10, 158, 185, 258-260, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування арешту майна у справі №1512/16446/2012 - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я. В. Бескровний