УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю:

секретаря судового засідання Воловіченко Л. В.

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про витребування доказів в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17 березня 2025 року вказану цивільну справу прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні було поставлене на обговорення питання щодо витребування у Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації письмового висновку щодо розв`язання вказаного спору.

Позивач не заперечував проти витребування указаного висновку та заначив про те, що Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації йому повідомила, що підготує висновок лише на запит суду.

Відповідачі та треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

Суд, вислухавши позивача, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою-четвертою статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

При цьому, згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Ураховуючи викладене, а також те, що позивач не має можливості самостійно отримати докази, суд приходить до висновку про необхідність витребування висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відносно малолітньої дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 83, 84, 177, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Витребувати у Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відносно малолітньої дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати Службу у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації надати витребувані докази протягом п`яти днів з дня отримання вказаної ухвали.

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. М. Ішуніна