У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря Омельяненко С.В.,

розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі суду від 02.07.2025 в справі за позовом Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом про стягнення заборгованості.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 02.07.2025 витребувано від Дев`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, щодо майна померлої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При виготовленні вказаної ухвали, судом було помилково допущено описку, а саме у описовій та резолютивній частині ухвали суду помилково зазначено прізвище відповідачки « ОСОБА_2 ».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про виправлення допущеної судом описки, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

При виготовленні ухвали суду від 02.07.2025 у справі №760/21939/20 про витребування спадкової справи, помилково зазначено у описовій та резолютивній частині ухвали прізвище, відповідачки « ОСОБА_2 », замість « ОСОБА_3 ».

Дослідивши матеріали справи, вбачається необхідність виправлення описки у зазначеному рішенні суду.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Судом було встановлено, що зазначена описка є технічною, допущена під час виготовлення ухвали суду.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Виправити описку, допущену в ухвалі суду від 02 липня 2025 року в справі № 760/21939/20, зазначивши по тексту ухвали прізвище відповідачки ОСОБА_3 , у відповідних відмінках.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А.Усатова