Справа № 583/3853/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши заяву

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

заінтересовані особи: ОСОБА_3 . Середи Великописарівської селищної ради Сумської області, Великописарівська селищна рада Охтирського району Сумської області, Охтирська районна державна адміністрація Сумської області, Сумський обласний центр зайнятості, Богодухівська філія Харківського обласного центру зайнятості

про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просять суд встановити: факт припинення трудових відносин з 05.08.2024 р. між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та Братеничанською філією Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області у зв`язку з ліквідацією філії; факт припинення трудових відносин з 05.08.2024 р. між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , та Братеничанською філією Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області у зв`язку з ліквідацією філії.

Заяву мотивують тим, що ОСОБА_1 з 19.09.2011 призначена на посаду помічника вихователя Братеничанського НВК, ОСОБА_2 з 16.01.2015 призначена на посаду помічника вихователя Братеничанського НВК. В наступному Братеничанський НВК змінено на Братеничанську філію Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області. З 08.05.2024 Братеничанська філія Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області не працює, статус ліквідовано. Головний заклад Ліцей імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області і надалі здійснює освітню діяльність. Однак, з невідомих підстав після ліквідації Братеничанської філії Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області Снісар Л.О. та ОСОБА_2 не були звільнені із займаних посад помічника вихователя, вони і надалі обліковуються працевлаштованими особами, записи про їх звільнення в трудові книжки не внесені. Фактично ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не працюють, не отримують заробітну плату, за них не сплачується єдиний соціальний внесок, не сплачуються податки на доходи з фізичних осіб та військовий збір, страховий стаж не зараховується. Відомості про припинення трудових договорів, укладених між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Братеничанською філією Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області відсутні в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового соціального страхування Пенсійного фонду України. У зв`язку з викладеним ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не можуть отримати ані статус безробітного, ані працевлаштуватися на іншому місці роботи. Встановлення даного юридичного факту необхідно заявницям для подальшого працевлаштування або отримання статусу безробітного

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі суд враховує наступне.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У частині першій статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, що мають юридичне значення та які можуть бути встановлені в порядку окремого провадження, який не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Для розгляду справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються, зокрема, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, але тільки якщо воно не пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право і якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення (пункт 30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2020 року в справі № 287/167/18-ц, провадження № 14-505цс19).

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 20 червня 2019 року в справі № 632/580/17 виснував, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Тобто якщо виникнення цивільного права залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

У постанові від 18 січня 2024 року в справі № 560/17953/21 (провадження № 11-150апп23) Велика Палата Верховного Суду наголосила, що до юрисдикції цивільних судів справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать за таких умов:

факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам право подати позов на загальних підставах;

заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналогічні висновки зробив Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду в постановах від 05 червня 2024 року в справі № 557/1535/23 (провадження № 61-1723св24), від 24 квітня 2024 року в справі № 694/2318/23 (провадження № 61-2911св24), від 08 травня 2024 року в справі № 214/4921/23 (провадження № 61-15863св23) та інших.

Зі змісту заяви вбачається, що заявниці просять установити факт припинення трудових відносин з 05.08.2024 між ними та Братеничанською філією Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області у зв`язку з ліквідацією філії. Оскільки відомості про припинення трудових договорів, укладених між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Братеничанською філією Ліцею імені І.М. Середи Великописарівської селищної ради Сумської області, відсутні в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового соціального страхування Пенсійного фонду України, то у зв`язку з викладеним ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не можуть отримати ані статус безробітного, ані працевлаштуватися на іншому місці роботи.

Підставами припинення трудового договору є такі обставини, які визначаються законом, як юридичні факти для припинення трудового договору.

Трудове законодавство України передбачає єдині загальні підстави припинення трудового договору (ст. 36 КЗпП).

Статтею 47 КЗпП України передбачений обов`язок роботодавця провести розрахунок з працівником, зокрема, роботодавець зобов`язаний у день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, письмове повідомлення про нараховані та виплачені йому суми при звільненні (стаття 116) та провести з ним розрахунок у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника.

Отже, факт існування між заявником та роботодавцем трудових правовідносин обумовлює існування спору про право продовження трудового договору чи його розірвання, а припинення трудового договору має певні правові наслідки, як для заявника, так і для роботодавця.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.05.2018 в справі № 235/3754/17.

У постанові Верховного Суду від 16.08.2021 у справі № 367/643/21 викладено правову позицію про те, що «припинення трудових відносин породжує права та обов`язки як для працівника, так і для роботодавця, зокрема, в частині проведення з працівником усіх необхідних розрахунків. З огляду на викладене, встановивши, що пред`явлені ОСОБА_1 вимоги підлягають вирішенню в позовному провадженні, оскільки наявний спір про право між працівником та роботодавцем щодо припинення трудових відносин, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, зробив правильний висновок про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі частини четвертої статті 315 ЦПК України».

Отже, припинення трудових відносин породжує права та обов`язки як для працівника, так і роботодавця, зокрема, в частині проведення з працівником усіх необхідних розрахунків.

Відтак, у разі припинення трудових відносин між сторонами може мати місце спір щодо дати такого припинення, підстав припинення трудового договору, які визначені трудовим законодавством, та проведення розрахунків тощо, а отже, в цій справі між сторонами трудового договору існує спір про право, який може бути вирішений лише в порядку позовного провадження.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

З огляду на викладене, пред`явлені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимоги підлягають вирішенню в позовному провадженні, оскільки наявний спір про право між працівником та роботодавцем щодо припинення трудових відносин, а тому у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260, ч.4 ст. 315 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 . Середи Великописарівської селищної ради Сумської області, Великописарівська селищна рада Охтирського району Сумської області, Охтирська районна державна адміністрація Сумської області, Сумський обласний центр зайнятості, Богодухівська філія Харківського обласного центру зайнятості про встановлення факту, що має юридичне значення, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Н.Б. Плотникова