Справа № 645/5734/25
Провадження № 2-о/645/132/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

29 серпня 2025 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду м. Харкова Мартинова О.М., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України про оголошення безвісти зниклої особи померлою, -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Гур`єв А.А., звернулася до суду із заявою, в якій просить суд: оголосити померлим ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт № НОМЕР_3 від 21.06.2017, орган що видав 1237; місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) померлим; датою смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати ІНФОРМАЦІЯ_2 ; місцем смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважати селище Опитне Бахмутської міської територіальної громади Бахмутського району Донецької області; вважати, що загибель ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , настала в селищі Опитне Бахмутської міської територіальної громади Бахмутського району Донецької області 12.02.2023 року під час захисту Батьківщини, його безпосередньої участі у бойових діях та забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, у складі ВЧ НОМЕР_1 . Разом з тим, представник заявника посилався на положення п. 21, ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», які передбачають звільнення заявника від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали заяви, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

При прийнятті до свого провадження заяви, поданої в порядку окремого провадження, суддя вирішує питання відповідності її вимогам розділу IV «Окреме провадження» ЦПК України, а також загальним вимогам до заяви, передбаченим ст. 175 ЦПК України.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Дослідивши зміст поданої заяви, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Статтею 47 ЦК України визначено, що правові наслідки оголошення фізичної особи померлою прирівнюються до правових наслідків, які настають у разі смерті.

Оголошення громадянина померлим має своїм призначенням усунення невизначеності, яка склалася у правовідносинах за участю особи, яка тривалий час є відсутньою за місцем свого постійного проживання і місце перебування якої невідоме.

Рішення про оголошення фізичної особи померлою може бути прийняте судом за наявності таких підстав: відсутність особи в місці її постійного проживання; відсутність відомостей про місце її перебування протягом трьох років, а якщо вона зникла безвісті за обставин, що загрожували їй смертю або дають підставу припускати її загибель від певного нещасного випадку, - протягом шести місяців; неможливість одержання відомостей про місце перебування особи, незважаючи на вжиті заходи.

Фізична особа, яка пропала безвісти у зв`язку з воєнними діями, збройним конфліктом, може бути оголошена судом померлою після спливу двох років від дня закінчення воєнних дій. З урахуванням конкретних обставин справи, суд може оголосити фізичну особу померлою і до спливу цього строку, але не раніше спливу шести місяців.

Особливістю цієї категорії справ є те, що висновок суду про оголошення особи померлою ґрунтується на юридичному, достатньо обґрунтованому припущенні смерті особи.

У відповідності до пункту 13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» громадянин може бути оголошений в судовому порядку померлим у разі встановлення обставин, на підставі яких суд робить вірогідне припущення про смерть громадянина.

На цьому також наголошено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 31 травня 2023 року у справі № 177/11/20.

Згідно з частиною першою статті 306 ЦПК України у заяві про оголошення особи померлою повинно бути зазначено: для якої мети необхідно заявникові визнати фізичну особу померлою; обставини, що підтверджують безвісну відсутність фізичної особи, або обставини, що загрожували смертю фізичній особі, яка пропала безвісти, або обставини, що дають підставу припускати її загибель від певного нещасного випадку.

Так, визнання особи померлою є крайньою мірою та потребує встановлення всіх об`єктивних обставин, що стали передумовою для такого звернення, з метою уникнення в подальшому негативних наслідків щодо переходу майнових прав особи, оголошеної померлою, у разі її появи.

За правовими наслідками оголошення фізичної особи померлою прирівнюється до правових наслідків, які настають у разі смерті фізичної особи, а саме: на майно такої особи відкривається спадщина.

У заяві представник заявника вказує, що оголошення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлим необхідно заявниці для призначення одноразової грошової допомоги, а також для реалізації прав на оформлення спадкових прав та реалізацію особистих майнових та немайнових прав заявника, як члена сім`ї загиблого військовослужбовця.

Відповідно до статті 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Спадкоємці фізичної особи, яка оголошена померлою, не мають права відчужувати протягом п`яти років нерухоме майно, що перейшло до них у зв`язку з відкриттям спадщини.

Виходячи з цього, заінтересованими особами у даній справі мають бути усі спадкоємці особи, якщо вони є, чи відповідна територіальна громада, а також особи, які мають право на виплату одноразової грошової допомоги. В заяві також має бути зазначено власником якого саме майна є особа, яка визнається померлою.

Разом з тим, представником заявника не залучено до участі у справі в якості заінтересованих осіб, які мають право на виплату одноразової грошової допомоги, та осіб, які мають право на спадщину, а за відсутності інших спадкоємців територіальну громаду.

В заяві також не зазначено власником якого саме майна є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який визнається померлим.

Крім того, частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду із заявою, заявником зазначено, що відповідно до вимог п.21 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно

Згідно п.21 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнення заявника від сплати судового збору за подання заяви про оголошення особи померлою не передбачено.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», який набрав чинності з 1 січня 2025 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028 грн.

Згідно пункту 4 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Відтак, за звернення до суду із вказаною заявою, заявнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн. та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують звільнення заявника від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175,177,185, 258-261,353 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України про оголошення безвісти зниклої особи померлою - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.М. Мартинова