печерський районний суд міста києва
Справа № 204/1212/21-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судових засідань Сіренко С. О.,

представника позивача Бараннікової М. М.,

представника відповідача Тузова В. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву представника Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

До Печерського районного суду м. Києва звернувся представник АТ КБ «ПриватБанк» із заявою про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів, у якій просить роз`яснити, що в межах виконавчого провадження №76283518 стягувачеві підлягає перерахуванню лише сума коштів за вирахуванням з неї сум податків та зборів, котрі підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

В обґрунтування зазначеної заяви представник банку зазначив, що 26.01.2023 рішенням Печерського районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення стягнення коштів задоволено частково, стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» 3% річних:

- за договором № SАMDN5352 від 18.07.2013 року; договором № SАMDN5381 від 18.07.2013 року, договором № SАMDN3435 від 24.07.2013 року, договором № SАMDN3590 від 24.07.2013 року, договором № SАMDN2901 від 28.08.2013 року, договором № SАMDN2992 від 28.08.2013 року, договором № SАMDN7561 від 04.09.2013 року за період з 10.07.2018 року по 17.06.2020 року у загальному розмірі 19 314,14 Євро, без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку;

- та за договором № SАMDN7728 від 04.09.2013 року, договором №SAMDN2579 від 07.10.2013 року, договором №SAMDN2681 від 07.10.2013 року, договором №SAMDN8991 від 23.10.2013 року, договором № SAMDN0515 від 06.11.2013 року, договором № SAMDN0060 від 06.11.2013 року, договором № SAMDNWFD000 від 09.12.2013 року за період з 10.07.2018 року по 17.06.2020 року у загальному розмірі 17 972,04 доларів США без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

06.09.2023 постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» залишено без задоволення, а рішення без змін.

12.05.2025 постановою Верховного Суду касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» залишено без задоволення, а рішення без змін.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, АТ КБ «ПриватБанк» потребує роз`яснення рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 204/1212/21 щодо наступного.

Порядок оподаткування доходiв фiзичних осiб врегульовано розділом IV Податкового кодексу України (далі також - Кодекс), згiдно з п. 162.1 ст. 162 якого платником податку на доходи фiзичних осiб є, зокрема фiзична особа - резидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні, податковий агент.

Відповідно до п.п. 163.1.1 п. 163.1 ст. 163 Кодексу об`єктом оподаткування фізичної особи - резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохiд.

Загальний оподатковуваний дохід - це будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

До загального місячного (річного) оподатковуваного доходу включаються, зокрема: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді суми грошового або майнового вiдшкодування будь-яких витрат або втрат платника податку, крім тих, що обов`язково вiдшкодовуються згiдно iз законом за рахунок бюджету або звiльняються вiд оподаткування згідно з розділом IV Кодексу (п.п. (г) п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Кодексу). пасивні доходи (крім зазначених у п.п. 165.1.2 та 165.1.41 п. 165.1 ст. 165 Кодексу) (п.п. 164.2.8 п. 164.2 ст. 164 Кодексу).

Згiдно з п.п. 14.1.268 п. 14.1 ст. 14 Кодексу пасивні доходи - доходи, отримані у вигляді, зокрема, процентів на поточний або депозитний (вкладний) банківський рахунок, на вклад (депозит) у кредитних спілках, iнших процентів (у тому числі дисконтних доходів).

Згідно з п.п. «а» пп.164.2.14 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім:

а) сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю;

б) відсотків, отриманих від боржника внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов`язання.

Згідно з пп. 174.4.1 п. 170.4 ст. 170 Податкового кодексу України податковим агентом платника ПДФО під час нарахування на його користь доходів у вигляді процентів є особа, яка здійснює таке нарахування, тобто банківська установа.

Отже, податковий агент, згідно п.п. 14.1.180 Податкового кодексу України зобов`язаний нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV Податкового кодексу України, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються їй, вести податковий облік, подавати податкову звітність податковим органам та нести відповідальність за порушення його норм у порядку, передбаченому ст. 18 та розділом IV Податкового кодексу України.

При цьому, відповідно до пп. 168.1.1 п. 168.1 ст. 168 Податкового кодексу України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в ст. 167 Податкового кодексу України.

Відповідно абз. «а» п. 176.2 ст. 176 особи, які відповідно до Податкового кодексу України мають статус податкових агентів, зобов`язані своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок.

Отже, чинним податковим законодавством передбачено, що суми нарахованих банком відсотків на депозитні кошти та неустойка (пеня, штрафи), стягнуті на підставі судового рішення, а також присудженні судом відшкодування будь-яких витрат платника податків, включаються до оподатковуваного доходу платника податку та, відповідно, підлягають оподаткуванню на загальних підставах за ставками, визначеними Податковим Кодексом України.

Аналогічні роз`яснення надані АТ КБ «ПриватБанк» в індивідуальній податковій консультації Державної податкової служби України від 13.09.2024 року, де, зокрема, зазначено: «Враховуючи викладене, доходи, наведенi у вашому зверненні, якi нараховуються (оплачуються) юридичною особою на користь фізичних осіб на пiдставi рiшення суду, включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу та оподатковуються на загальних підставах. При цьому АК КБ «ПриватБанк» як юридична особа є податковим агентом щодо нарахування, утримання та сплати податку на доходи фiзичних осiб i військового збору за рахунок доходів, нарахованих на пiдставi рiшення суду, незалежно від того, яким чином здійснюється виконання рішення суду, зокрема у вигляді безспірного списання або при добровільному виконанні судового рішення.».

Тобто, якщо юридична особа виплачує будь-які доходи фізичній особі, то вона зобов`язана із сум доходу вирахувати податки, сплатити їх до бюджету, а суму, яка залишилась, виплатити такій фізичній особі. І саме у такий спосіб (в даному випадку) виконується конституційний обов`язок фізичних осіб зі сплати податків та зборів.

У даній ситуації у АТ КБ «ПриватБанк» виникло зобов`язання з однієї сторони виконати рішення суду в повній відповідності до вказаних в них відомостей. З іншої сторони, якщо суми, які підлягають виплаті у відповідності до вимог ПК України, є доходом фізичної особи, то АТ КБ «ПриватБанк» зобов`язаний виконати вимоги пп. 168.1.1 ст. 168 ПК України та з доходів, які підлягають виплаті фізичній особі, утримати та сплатити від імені такої особи податки, а решту коштів виплатити позивачу за рішенням суду.

Тобто, оскільки фізична особа, при отриманні доходу у відповідності до ст. 67 Конституції України зобов`язана сплатити податки, а фактичним платником таких податків є АТ КБ «ПриватБанк», то саме АТ КБ «ПриватБанк» і має утримати та сплатити податки із сум, які підлягають виплаті фізичній особі за рішенням суду.

В той же час на виконанні у Відділі примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України перебуває виконавче провадження №76283518 з примусового виконання виконавчого листа Печерського районного суду міста Києва, виданого 24.04.2024 у справі № 204/1212/21, про стягнення з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 3% річних:

- за договором № SАMDN5352 від 18.07.2013; договором №SАMDN5381 від 18.07.2013, договором №SАMDN3435 від 24.07.2013, договором №SАMDN3590 від 24.07.2013, договором №SАMDN2901 від 28.08.2013, договором №SАMDN2992 від 28.08.2013, договором №SАMDN7561 від 04.09.2013 за період з 10.07.2018 по 17.06.2020 у загальному розмірі 19 314,14 Євро, без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку;

- та за договором № SАMDN7728 від 04.09.2013, договором №SAMDN2579 від 07.10.2013, договором №SAMDN2681 від 07.10.2013, договором №SAMDN8991 від 23.10.2013, договором №SAMDN0515 від 06.11.2013, договором №SAMDN0060 від 06.11.2013, договором №SAMDNWFD000 від 09.12.2013 за період з 10.07.2018 по 17.06.2020 у загальному розмірі 17 972, 04 доларів США без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

Печерським районним судом міста Києва в рішенні у справі №204/1212/21 зазначено, що в рішенні суду суми до стягнення, зазначені без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

У зв`язку із вище зазначеним, заявник просить роз`яснити судове рішення.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні заяву підтримала просила задовольнити з викладених у ній мотивів.

Представник позивача Бараннікова М. М. у судовому засіданні проти задоволення заяви про роз`яснення судового рішення заперечувала, зазначила, що рішення є зрозумілим сторонам зокрема виконавцю на виконанні у якого знаходиться виконавчий лист виданий на підставі рішення суду.

Інші учасники у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 26.01.2023 позов ОСОБА_3 до АТ КБ «ПриватБанк», третя особа: ТОВ «ФК «Фінілон» про стягнення грошових коштів, задоволено частково.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Кредитний банк «Приватбанк» на користь ОСОБА_3 3% річних:

- за договором № SАMDN5352 від 18.07.2013 року; договором № SАMDN5381 від 18.07.2013 року, договором № SАMDN3435 від 24.07.2013 року, договором № SАMDN3590 від 24.07.2013 року, договором № SАMDN2901 від 28.08.2013 року, договором № SАMDN2992 від 28.08.2013 року, договором № SАMDN7561 від 04.09.2013 року за період з 10.07.2018 року по 17.06.2020 року у загальному розмірі 19 314,14 Євро, без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку;

- та за договором № SАMDN7728 від 04.09.2013 року, договором № SAMDN2579 від 07.10.2013 року, договором №SAMDN2681 від 07.10.2013 року, договором №SAMDN8991 від 23.10.2013 року, договором № SAMDN0515 від 06.11.2013 року, договором № SAMDN0060 від 06.11.2013 року, договором № SAMDNWFD000 від 09.12.2013 року за період з 10.07.2018 року по 17.06.2020 року у загальному розмірі 17 972,04 доларів США без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку. У задоволенні інших позовних вимог, відмовлено. Стягнуто з АТ КБ «Приватбанк» на користь держави судовий збір в розмірі 11 350 грн.

В мотивувальній частині рішення суду від 26.01.2023 судом зазначено, що суми коштів, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь позивача, зазначені без відрахування податків та зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

Суд дійшов такого висновку, виходячи з такого.

Порядок оподаткування доходів, отриманих фізичними особами, врегульовано розділом IV Податкового кодексу України, яким визначено види отриманих фізичними особами доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу (стаття 164 Податкового кодексу України), та доходів, що не включаються до розрахунку загального (річного) оподатковуваного доходу (стаття 165 Податкового кодексу України).

Перелік доходів, що включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, визначено статтею 164 Податкового кодексу України.

Відповідно до пп. 164.2.8 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку на доходи фізичних осіб (далі -ПДФО) включаються, зокрема пасивні доходи (крім зазначених у підпункті 165.1.41 пункту 165.1 статті 165 Податкового кодексу України).

До пасивних доходів, які оподатковуються ПДФО, належать, зокрема проценти на поточний або депозитний (вкладний) банківський рахунок і проценти на вклад (депозит) у кредитних спілках. Доходи у вигляді процентів, нараховані на суми банківських вкладних (депозитних) або поточних рахунків, ощадних (депозитних) сертифікатів, вкладів (депозитів) членів кредитної спілки у кредитній спілці оподатковуються відповідно до норм п. 170.4 ст. 170 Податкового кодексу України.

Згідно з підпунктом «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім:

а) сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю;

б) відсотків, отриманих від боржника внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов`язання;

Згідно з пп. 174.4.1 п. 170.4 ст. 170 Податкового кодексу України податковим агентом платника ПДФО під час нарахування на його користь доходів у вигляді процентів є особа, яка здійснює таке нарахування, тобто банківська установа.

Отже, податковий агент, згідно п.п. 14.1.180 Податкового кодексу України зобов`язаний нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV Податкового кодексу України, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються їй, вести податковий облік, подавати податкову звітність податковим органам та нести відповідальність за порушення його норм у порядку, передбаченому ст. 18 та розділом IV Податкового кодексу України.

При цьому, відповідно до підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 Податкового кодексу України.

Відповідно абзацу «а» п. 176.2 ст. 176 особи, які відповідно до Податкового кодексу України мають статус податкових агентів, зобов`язані своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати(перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок.

Отже, чинним податковим законодавством передбачено, що суми нарахованих банком відсотків на депозитні кошти та неустойка (пеня, штрафи), стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподатковуваного доходу платника податку та, відповідно, підлягають оподаткуванню на загальних підставах за ставками, визначеними Податковим Кодексом України.

Тому, з метою недопущення неоднозначного тлумачення судового рішення під час його виконання, з огляду на те, що при виконанні судового рішення та при наявності відкритого виконавчого провадження з приводу виконання такого рішення, виникатимуть питання щодо порядку виконання судових рішень в частині сплати боржником грошових коштів стягувачу, які повинні бути оподатковані у встановленому законом порядку, суд дійшов висновку про зазначення у резолютивній частині рішення про те, що сума коштів, яка підлягає стягненню з відповідача, зазначена без відрахування податків і зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

06.09.2023 постановою Київського апеляційного суду рішення Печерського районного суду м. Києва залишено без змін, та встановлено, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

12.05.2025 постановою Верховного Суду рішення суду Касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду міста Києва від 26 січня 2023 року в частині задоволення позовної вимоги про стягнення з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на користь Луценка 3% річних, нарахованих на заборгованість за договорами банківського вкладу від 18 липня 2013 року № SАMDN5352; від 18 липня 2013 року № SАMDN5381, від 24 липня 2013 року № SАMDN3435, від 24 липня 2013 року № SАMDN3590, від 28 серпня 2013 року № SАMDN2901, від 28 серпня 2013 року № SАMDN2992, від 04 вересня 2013 року № SАMDN7561 у загальному розмірі 19 314,14 Євро та за договорами банківського вкладу: від 04 вересня 2013 року № SАMDN7728, від 07 жовтня 2013 року № SAMDN2579, від 07 жовтня 2013 року № SAMDN2681, від 23 жовтня 2013 року № SAMDN8991, від 06 листопада 2013 року № SAMDN0515, від 06 листопада 2013 року № SAMDN0060, від 09 грудня 2013 року № SAMDNWFD000 у загальному розмірі 17 972,04 дол. США та постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2023 року, прийняту за результатами апеляційного перегляду рішення Печерського районного суду міста Києва від 26 січня 2023 року в зазначеній частині, залишити без змін. Поновлено виконання рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 січня 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Згідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" відповідно до статті 221 ЦПК роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Разом з цим, представник АТ КБ «ПриватБанк» у своїй заяві фактично не погоджується з діями державного виконавця, що не передбачено ст. 271 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту судового рішення, воно є зрозумілим, суд чітко в мотивувальній частині виклав обґрунтування, в тому числі щодо піднятого питання - суми коштів, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь позивача, зазначені без відрахування податків та зборів, які підлягатимуть у подальшому утриманню в установленому законом порядку.

Тому підстави для роз`яснення даного судового рішення відсутні.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про роз`яснення рішення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю. Г. Головко