У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.09.2025

м. Лозова Харківської області

Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:

головуючого - Харабадзе К.Ш.,

за участю секретаря - Діденко І.Ю.,

Справа № 629/610/18

Номер провадження 2-п/629/18/25

заявник ОСОБА_1

представник заявника Балла Владислав Володимирович

заінтересована особа Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»

розглянувши заяву про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

у с т а н о в и в:

Представник заявника звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що 28.03.2018 Лозівським міськрайонним судом Харківської області винесено заочне рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість в розмірі 83658 гривень 95 копійок за кредитним договором № б/н від 30.05.2011 року та судовий збір у розмірі 1762 гривні. Копія вручення заочного рішення ОСОБА_1 вручена не була. Вважає, що заочне рішення є незаконним, необґрунтованим, винесеним без урахування правової позиції та її доказів, вимог закону, оскільки заявник не була повідомлена про день і час судового засідання, не отримувала судовий повісток. Вказав, що ОСОБА_1 жодних договорів, заяв на отримання кредиту, умов та правил надання банківських послуг, пам`ятки клієнта, тарифів відповідачка не підписувала. Позовні вимоги обґрунтовані тільки заявою № б/н від 30.05.2011, яка не може свідчити факту отримання відповідачкою кредиту. Позивач не надав суду жодного доказу про те, що саме наявні в матеріалах справи витяг з умов та правил та тарифів розуміла відповідачка при укладанні кредитного договору ознайомилась і погодилася саме з ними, і що вона взагалі з ними ознайомлювалася підписуючи заяву. На підставі вищевикладеного, просить скасувати заочне рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 28.03.2018.

Крім того, представником заявника подано заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення. В обґрунтування заявлених вимог, посилається на те, що повне заочне рішення суду не було вручене відповідачу у день його проголошення, як і не вручено станом на момент подання даної заяви. Відповідачка дізналася про винесене заочне рішення тільки 23.07.2025 року після того, державним виконавцем було накладено арешт на картковий рахунок Відповідачки, її звернення до банку та адвоката, після того, представник Відповідачки ознайомився в Автоматизованій системі виконавчих проваджень з матеріалами виконавчого провадження та в Єдиному реєстрі судових рішень з судовим рішенням, на підставі якого відкрито виконавче провадження відносно Відповідачки та повідомив їй про факт винесення Лозівським міськрайонним судом Харківської області вищевказаного заочного рішення. Разом з тим, ознайомившись в Єдиному реєстрі судових рішень з судовим рішенням, на підставі якого відкрито виконавче провадження та в Автоматизованій системі виконавчих проваджень з матеріалами виконавчого провадження, адвокатом було здійснено підготовку даної заяви, що в умовах воєнного стану в Україні, постійних повітряних тривог, необхідності для узгодження порядку дій, масовані ракетні обстріли по Україні з боку російської федерації, в т.ч. по м. Лозова, підготовка заяви та додатків потребувало деякого часу, у зв`язку з чим, просить суд визнати причини пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду у даній справі поважними та поновити Відповідачці строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду у даній справі.

Заявник ОСОБА_1 та її представник адвокат Балла В.О. у судове засідання не з`явились, представник заявника в наданій суду заяві просив розгляд заяви проводити за його відсутності та відсутності заявника, на задоволенні заявлених вимог наполягає

Представник заінтересованої особи АТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить до такого.

Відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У зв`язку з тим що відповідачу про існування заочного рішення стало відомо лише 23.07.2025, суд, вважає необхідним поновити пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Судом встановлено, що в провадженні Лозівського міськрайонного суду Харківської області перебувала цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 28.03.2018 позовні вимоги публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» були задоволені. Стягнуту з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість в розмірі 83658 гривень 95 копійок за кредитним договором № б/н від 30.05.2011 року та судовий збір у розмірі 1762 гривні.

Судом направлялась судова повістка про виклик до суду, копія ухвали про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатками відповідачу ОСОБА_1 за місцем реєстрації її місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , в судове засідання призначене на 19.03.2018, яка повернулась до суду з причиною повернення: «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, судом направлялась судова повістка про виклик до суду відповідача ОСОБА_1 за місцем реєстрації її місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , в судове засідання призначене на 28.03.2018, яка повернулась до суду з причиною повернення: ««за закінченням терміну зберігання».

Копія рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 28.03.2018 направлена відповідачу ОСОБА_1 , за місцем реєстрації її місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , яке було повернуто до суду «за закінченням терміну зберігання».

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному чи спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до п. 4) ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частиною 2 статті 131 ЦПК України встановлено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, відмітка про відсутність особи за адресою місцезнаходження вважається врученням судової повістки цій особі, а за правилами п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України, відмітка про відсутність особи за адресою місцезнаходження вважається врученням судового рішення цій особі.

Так, у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, і судовий документ повернуто підприємством поштового зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, від 13.05.2024 у справі № 755/4829/23).

Окрім того, Верховний суд у своїй практиці приходив до висновку про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку суду (постанови від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18); від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Пункт 30Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що cуд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, в розумінні ч. 1ст. 288 ЦПК Українита Пункту 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. повинно існувати одночасно дві обставини, зазначені в цій статті для скасування заочного рішення.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачем, при зверненні до суду надано розрахунок заборгованості за кредитом з детальним описом нарахувань.

Згідно з ч. 1ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позов з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню за обов`язкової наявності двох умов разом, оскільки для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно, належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою його зареєстрованого місця проживання, що підтверджують рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи, які були повернуті до суду.

Така кореспонденція має вважатись отриманою відповідачем в день її надходження до відділення, що обслуговує будинок за цією адресою незалежно від того чи з`явився відповідач особисто та не залежно від причин неотримання вказаного листа особисто. Таким чином поштовий документ, який повернувся з відміткою «за закінченням строку зберігання» «адресат відсутній», має сприйматися достатнім доказом того, що відповідач був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку про час та місце розгляду справи.

З`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

У своїй заяві про перегляд заочного рішення заявник повинен зазначити такі обставини та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку та ухвалив би принципово інше рішення. Таких доказів представник відповідача при розгляді заяви про перегляд заочного рішення суду не надав.

Із заяви представника відповідача не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, які є підставами для скасування заочного рішення суду.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність причин неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд доходить висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення по справі слід відмовити.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції ( 995_004) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, має бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010).

Керуючись ст. ст.284,287,288,354,355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Поновити представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Балла Владиславу Володимировичу строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Балла Владислава Володимировича про перегляд заочного рішення суду від 28.03.2018 року у цивільній справі № 629/610/18 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України- в 30-ти денний строк з дня складення повного судового рішення про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Суддя Карина ХАРАДАБЗЕ