Справа № 646/8171/24
Провадження № 2-во/646/103/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Чорної Б.М.,

секретаря судового засідання : Машко П.М.,

розглянувши у письмовому порядку питання про виправлення описки за заявою ОСОБА_1 у рішенні суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Основ`янського районного суду міста Харкова від 15.08.2024 позов задоволено та розірвано шлюб, який був зареєстрований 28 липня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Червонозаводського районного управління юстиції м.Харкова, актовий запис № 280, між громадянином України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

01.09.2025 позивачем до суду подано заяву про виправлення описки у рішенні суду, шляхом зазначення правильного відмінювання її прізвища, імені та по батькові.

В судове засідання сторони не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Визначаючись щодо правових підстав для виправлення описки, суд зазначає наступне.

У розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не вважаються опискою помилки, які не викривляють зміст, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Аналогічні висновки містяться у Постанові Верховного Суду від 12.01.2022 у справі №756/3935/21.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо.

Згідно матеріалів цивільної справи № 646/8171/24 ім`я та по-батькові позивача ОСОБА_1 .

Як слідує із заяви про виправлення описки, прохання позивача стосується неправильного відмінювання імені та по-батькові по всьому тексту, а не його істотного недоліку (неправильного зазначення), який впливає на його зміст.

Відповідно до Постанови ВП ВС від 28.11.2024 № 990/162/23 (11-240заі24) зазначив, що незгода учасника справи з лексикою чи стилістикою викладення судом тексту судового рішення не є підставою для виправлення у судовому рішенні описки.

Разом з тим, у рішені суду у відомостях про учасників справи допущено технічну описку в імені позивача, а тому вказану описку слід виправити та зазначити правильне ім`я позивача " ОСОБА_4 ".

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про часткове задоволеня заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Основ`янському районного суду міста Харкова від 15.08.2024 року у цивільній справі № 646/8171/24.

На підставі наведеного, керуючись ст.269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Основ`янському районного суду міста Харкова від 15.08.2024 року у цивільній справі № 646/8171/24 задоволити частково.

Виправити описку у рішенні Основ`янському районного суду міста Харкова від 15.08.2024 року у цивільній справі № 646/8171/24, а саме: зазначити у Відомостях про учасників справи вірне ім`я позивача : " ОСОБА_4 " замість " ОСОБА_5 ".

У задоволенні решти вимог заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б.М.Чорна