Справа № 693/195/25
Провадження № 2/693/233/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

20.08.2025р. м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області

в складі: головуючої судді - Коцюбинської Ю.Д.,

за участю секретарів судового засідання - Олійник С.І.,

- Коломієць С.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жашків цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності, та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю,

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позицій сторін.

13.02.2025р. адвокат Євич С.П. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що позивач є співвласноком частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 19.08.2024р., справа № 219/2022. Іншими співвласниками квартири є відповідачі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Позивач просить встановити між співвласниками квартири порядок користування наступним чином: виділити в особисте користування позивачу житлову кімнату № 1 площею 11,9 кв. м та відповідачу житлову кімнату № 2 площею 16,6 кв. м, інші приміщення залишити у спільному користуванні сторін.

В свою чергу, у зустрічному позові ОСОБА_2 пропонує позивачу передати у користування кімнату площею 16,6 кв. м та лоджію, площею 2,9 кв. м, оскільки доступ до лоджії можливий тільки через вказану кімнату, а їй виділити у користування кімнату, площею 11,9 кв. м, у загальному користуванні залишити: кухню, площею 8,2 кв. м, ванну кімнату, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м та коридор, площею 8,8 кв.

ІІ. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 19.02.2025р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та визнано явку позивача за первісним позовом обов`язковою.

13.03.2025р. до Жашківського районного суду Черкаської області від ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 26.03.2025р. зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю, прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності.

30.04.2025р. представник позивача за первісним позовом ОСОБА_4 через канцелярію суду подав заяву про перенесення слухання справи на іншу дату, у зв`язку з перебування його у відпустці з 01.05.2025р. по 01.06.2025р.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 13.05.2025р. підготовче засідання у справі відкладено та визнано явку позивача за первісним позовом обов`язковою.

16.06.2025р. ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області у закрито підготовче засідання та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

20.08.2025р. від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання, в якому він визнає зустрічний позов та не заперечує проти його задоволення.

У судове засідання учасники провадження не з?явилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки у судове засідання не з?явилися усі учасники справи, суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, проаналізувавши та оцінивши докази, які є у матеріалах справи,дійшов до висновку про залишення первісної позовної заяви без розгляду та задоволення зустрічної позовної заяви.

ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом установлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 з 29.11.2012р. перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с.42).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер (а.с.43).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцями частки майна (квартира АДРЕСА_2 ) після смерті ОСОБА_5 , 1979р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його дружина - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.49, 50, 51, 52, 53, 54).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцем частки майна (квартира АДРЕСА_2 ) після смерті ОСОБА_5 , 1979р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у тому числі з урахуванням частки у спадщині, від якої відмовилася мати померлого ОСОБА_6 (а.с.13, 14).

Відповідно до Технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_2 , вказана квартира має загальну площу, 53,4 кв.м, житлову площу 28,5 кв. м. та складається із житлових кімнат: із них 1-а кімната площею 11,9 кв. м, 2-а кімната 16,6 кв. м, кухня, площею 8,2 кв. м, ванна кімната, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м, коридор, площею 8,8 кв. м та лоджія, площею 2,9 кв. м (а.с.17-20).

Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до частини першої ст. 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Співвласники можуть домовитись про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю.

Згідно статті 358 Цивільного кодексу України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.

Вказана норма регулює порядок здійснення права часткової власності, тобто порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі. При встановленні порядку користування нерухомим майном кожному із співвласників передається в користування конкретна частина нерухомості, виходячи із його частки в праві спільної власності. Разом з тим, виділені у користування приміщення можуть бути і неізольовані і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно.

Встановлення співвласниками порядку користування квартирою з виділенням конкретних приміщень в натурі, не припиняє право спільної часткової власності, оскільки такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 3 квітня 2013 року у справі № 6-79цс14, постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 526/2101/15-ц, .

Відповідно п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року, судам роз`яснено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Оскільки відповідач (позивач за первісною позовною заявою) зустрічну позовну заяву визнав, сторони досягли згоди між собою щодо порядку володіння та користування квартирою, зустрічні позовні вимоги про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю, підлягають задоволенню.

Позивач за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 просить встановити наступний порядок спільного користування квартирою: передати у користування ОСОБА_1 кімнату площею 16,6 кв. м та лоджію, площею 2,9 кв. м, а їй виділити у користування кімнату, площею 11,9 кв. м, а кухню, площею 8,2 кв. м, ванну кімнату, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м та коридор, площею 8,8 кв. залишити у загальному користуванні.

ОСОБА_3 не претендує на виділенні йому для проживання будь якої частини кімнат, на канікулах буде проживати в кімнаті своєї матері ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_1 не заперечував проти встановлення запропонованого порядку користування квартирою.

Встановлення порядку користування квартирою жодним чином не впливає на розмір часток сторін у праві власності на квартиру і не обмежує їх право власності, тому суд вважає, що такий порядок користування квартирою може бути закріплений судовим рішенням.

Як передбачено ч.ч.1,5,6,7 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ч. ч. 1,5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Таким чином, суд вважає необхідним встановити порядок користування квартирою відповідно до варіанту, запропонованого позивачем за зустрічним позовом. Вказаний порядок відповідатиме інтересам всіх проживаючих у квартирі.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 13, 19, 258, 259, 263-265, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності залишити без задоволення.

Зустрічну позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю задовольнити.

Виділити у користування ОСОБА_2 , ОСОБА_7 житлову кімнату 1-а площею 11,9 кв. у квартирі АДРЕСА_2 .

Виділити у користування ОСОБА_1 житлову кімнату 2-а площею 16,6 кв. та лоджію площею 2,9 кв. м у квартирі АДРЕСА_2 .

Залишити у загальному користуванні ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 : кухню, площею 8,2 кв. м, ванну кімнату, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м та коридор, площею 8,8 кв. м в житловому будинку АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, - якщо така адреса відсутня.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення складено 27.08.2025р.

Головуючий: Ю. Д. Коцюбинська