Справа № 525/1666/24
Провадження №2/525/154/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.08.2025 селище Велика Багачка

Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Прасол Я.В.,

секретаря судових засідань Гавриш О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Валенко Роман Іванович, до Гоголівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

25.12.2024 до Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Гоголівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка на заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_4 , який на день смерті проживав та був зареєстрований в м. Суходільськ Луганської області. Після його смерті відкрилася спадщина до якої входить право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

Позивач є спадкоємцем першої черги на майно померлого сина, але не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті останнього, оскільки смерть сина не була зареєстрована на території України. Оскільки син помер на тимчасово окупованій території України вона не мала можливості отримати своєчасно документів та доказів, що підтверджують смерть сина. Лише у 2024 році рішенням суду було установлено факт смерті ОСОБА_4 , після чого позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з закінченням строку прийняття спадщини.

Вважає, що визначені законом шість місяців для прийняття спадщини були нею пропущені з поважних причин, які не залежали від її волі та виключали можливість висловити своє волевиявлення на прийняття спадщини, у зв`язку з чим позивач змушена звернутися до суду з даним позовом.

30.12.2024 судом було відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 07.02.2025, відповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору направлено копію позовної заяви з додатками, роз`яснено порядок та строки подання заяв по суті справи.

Відповідач Гоголівська селищна рада Миргородського району Полтавської області правом на подання відзиву не скористалася, подала на адресу суду заяву у якій повністю визнала заявлені позовні вимоги, просила проводити розгляд справи без участі її представника ( а.с. 47).

11.02.2025 на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , який повністю підтримав заявлені позовні вимоги, просив позов задовольнити, розгляд справи просив проводити без його участі, підтвердив обставини викладені позивачем у позові ( а.с. 58-59).

26.02.2025 та 23.04.2025 судом були витребувані додаткові докази у справі ( а.с. 71, 107).

05.05.2025 до участі у справі було залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 ( а.с.117).

29.05.2025 судом було закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.

У ході судового розгляду представник позивача адвокат Валенко Р.І. позовні вимоги підтримав у повному обсязі, з підстав зазначених у позовній заяві, просив позов задовольнити. Пізніше подав заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивача, просив позов задовольнити.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Оскільки усі учасники судового розгляду у судове засідання не з`явилися, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, прийшов до переконання, що позов підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Судом установлено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.11.2024 у справі № 201/13431/24 встановлено факт смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, який народився у смт. Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Суходільськ Луганської області(а.с. 25-27).

07.11.2024 Комунарським відділом ДРАЦС у м. Запоріжжя Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса) видане свідоцтво про смерть ОСОБА_4 (а.с. 28).

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ( а.с. 10). ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 ( а.с. 98-99).

За життя ОСОБА_4 був співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло ( а.с. 32), витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно ( а.с. 33).

Постановою приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Наконечної Н.П. від 13.11.2024 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири АДРЕСА_1 , оскільки не виконані вимоги ст. 1268 ЦК України прийняття спадщини, ст. 1269 ЦК України строки прийняття спадщини (а.с. 34).

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За положеннями статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки( ст. 1261 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Із матеріалів справи установлено, що спадкодавець ОСОБА_4 помер на тимчасово окупованій території України 25.05.2021.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» окремі території України, що входять до складу Донецької та Луганської областей, є окупованими російською федерацією (у тому числі окупаційною адміністрацією російської федерації) починаючи з 07.04.2014. Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях з цієї дати, визначено Президентом України за поданням Міністерства оборони України, підготовленим на основі пропозицій Генерального штабу Збройних Сил України.

Відповідно до Указу Президента України № 32/2019 від 07.02.2019 затверджено Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях, м. Суходільськ у Луганській області віднесено до тимчасово окупованої території Луганської області ( розділ «Луганська область» п. 1).

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження, смерті, реєстрації (розірвання) шлюбу особи на тимчасово окупованій території, які додаються до заяви про державну реєстрацію відповідного акту цивільного стану.

Факт смерті громадянина України ОСОБА_4 був установлений рішенням суду у справі №201/13431/24 лише 01.11.2024.

Державна реєстрація смерті є важливою юридичною процедурою, яка підтверджує факт смерті особи та забезпечує правові наслідки для родичів та спадкоємців. В Україні ця процедура регулюється законодавством, зокрема Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Цивільним кодексом України.

Державна реєстрація смерті ОСОБА_4 здійснена органами ДРАЦС на території України лише 07.11.2024 та видано свідоцтво про смерть.

Позивач, отримавши у Комунарському відділі ДРАЦС у м. Запоріжжі свідоцтво про смерть сина ОСОБА_4 , відразу звернулася до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Наконечної Н.П. з заявою про прийняття спадщини за законом, але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що не подала заяву про вступ у спадщину в установлений законом строк.

Ураховуючи наведене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами, що перешкоджали вчиненню цих дій та не мають стати причиною усунення її від права спадкування. Без державної реєстрації смерті ОСОБА_4 на території України позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини.

У ч. 1 ст. 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

З огляду на те, що у строк для подання заяви про прийняття спадщини існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для спадкоємця ОСОБА_1 на вчинення дій, пов`язаних з прийняттям спадщини у порядку встановленому Законом, суд визнає поважними вказані позивачем причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та, відповідно до ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для звернення із такою заявою до нотаріальної контори терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. При цьому, визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за нею права на спадщину.

Керуючись ст. ст. 4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

На виконання п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

представник позивача: адвокат Валенко Роман Іванович, РНОКПП НОМЕР_2 , адреса здійснення діяльності: вулиця Каштанова, 20, кабінет 21, селище Велика Багачка, Миргородський район, Полтавська область, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ПТ №3916 від 12.10.2021 видане Радою адвокатів Полтавської області;

відповідач: Гоголівська селищна рада Миргородського району Полтавської області, , адреса: вул. Станіслава Горєва, 27, селище Гоголеве, Миргородський район, Полтавська області;

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Повне рішення суду складено 01.09.2025.

Суддя Я.В. Прасол