Справа № 953/8240/25
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" вересня 2025 р. м. Харкова
08.08.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить: скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіної Н.М. про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно ТОВ «Естейт Селлінг» на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та припинити право власності на вказану квартиру; визнати право власності на нерухоме майно на 3-х кімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 64,9 кв.м, житловою площею 43,8 кв.м за ОСОБА_1 .
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.08.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ КБ «Приватбанк», ТОВ «Естейт Селлінг», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіна Н.М. про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу, залишено без руху; надано позивачу 5-денний строк, з дня отримання цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.
20.08.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява позивача ОСОБА_1 про усунення недоліків, в якій він зазначає, що у зв`язку з тим, що на даний час позивач не має можливості встановити вартість спірного майна (орієнтовну ціну позову) та позбавлений можливості визначити ціну позову то уточнює позовні вимоги. Просив приєднати до справи №953/8240/25 уточнену позовну заяву про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу.
До заяви позивача ОСОБА_1 про усунення недоліків позивачем залучено позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ КБ «Приватбанк», ТОВ «Естейт Селлінг», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіна Н.М. про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу, в якому просить: прийняти позов та відкрити провадження; скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіної Н.М. про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно ТОВ «Естейт Селлінг» на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та припинити право власності на вказану квартиру.
Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суд прийшов до наступного.
Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону № 2453-VI).
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.
Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України.
Так, позовна заява, подана 20.08.2025 із заявою про усунення недоліків, містить вимогу про скасування рішення приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіної Н.М. про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно ТОВ «Естейт Селлінг» на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та припинення права власності на вказану квартиру.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Крім того, ч. 4 ст. 177 ЦПК України зобов`язує позивача додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно із п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.
У відповідності до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, абз. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.
У відповідності до ч. 4 ст. 134 ЦПК України суд може попередньо визначити суму судових витрат (крім витрат на професійну правничу допомогу), пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією. Така попередньо визначена судом сума не обмежує суд при остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.
Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач. Лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.
Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового.
Як зазначено вище, позовна заява, подана 20.08.2025 із заявою про усунення недоліків, містить одну вимогу: скасувати рішення приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Поветкіної Н.М. про державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно ТОВ «Естейт Селлінг» на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та припинити право власності на вказану квартиру, за якою, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, визначається ціна позову.
Отже, на виконання вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, вказана позовна заява має містити ціну позову.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у місячному розмірі 3028 грн.
Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн. за одну немайнову вимогу.
До позовної заяви позивачем залучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Слід зазначити, що визначення ціни позову є прерогативою та обов`язком саме позивача у справі. Суд же повинен перевірити дійсну вартість майна, що є предметом спору, та вирішити питання про стягнення недоплаченого або повернення переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, визначеної попередньо позивачем.
Відтак, оскільки позовна заява не містить інформації про вартість спірного майна (орієнтовну ціну позову), суд позбавлений можливості визначити ціну позову та, відповідно, точний розмір судового збору за розгляд позовної вимоги про припинення права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).
Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.
В заяві про усунення недоліків позивач зазначає, що на даний час він не має можливості визначити вартість спірного майна (орієнтовну ціну позову) та позбавлений можливості визначити ціну позову.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 УПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.
Суд звертає увагу, що позивачем 20.08.2025 із заявою про усунення недоліків подано позовну заяву, предметом якої зазначає скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу, при цьому, вказана позовна заява не містить вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду, визначити зміст позовних вимог, в залежності від яких визначити, в разі наявності до того правових підстав, ціну позову та сплатити, залежно від ціни позову, судовий збір
Суд також звертає увагу, що згідно акту Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2025, при розкритті конверта (пакета) із позовною заявою про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу, надісланої від ОСОБА_1 , не виявилося вказаних у додатку документів, а саме: копії додаткових договорів іпотеки Прватбанку, що не є підставою залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,
Надати позивачу 5-денний строк, з дня отримання цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Муратова