Справа № 758/1165/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Левицької Я.К.,

за участю секретаря судового засідання Новіцької О.К.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості «Благовіст» Старокиївське» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та пені за договором,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості «Благовіст» Старокиївське» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та пені за договором у розмірі 116 246, 85 грн.

У судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача у судове засідання для розгляду справи по суті.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва від 29.01.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.04.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.05.2025 року о 15 год. 00 хв.

У судове засідання, що було призначено судом на 06.05.2025 представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі не подавав.

Про судове засідання, призначене на 06.05.2025 року о 15 год. 00 хв. представник позивача був повідомлений шляхом направлення судової повістки у додаток "Viber" за номером мобільного телефону та на електронну адресу, які зазначені у позовній заяві.

Згідно з Довідкою cуду про доставку повідомлення у додаток "Viber" 10.04.2025 о 18:23:06 та Довідкою суду про доставку електронного листа 10.04.2025 о 18:24:45 представнику позивача була доставлена судова повістка про виклик до суду на 06.05.2025 о 15 год. 00 хв.

У зв`язку з неявкою представника позивача розгляд справи було відкладено на 16.06.2025 року на 16 год. 00 хв.

У судове засідання, що було призначено судом на 16.06.2025 представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі не подавав.

Про судове засідання, призначене на 16.06.2025 року о 16 год. 00 хв. представник позивача був повідомлений шляхом направлення судової повістки у додаток "Viber" за номером мобільного телефону та на електронну адресу, які зазначені у позовній заяві.

Згідно з Довідкою cуду про доставку повідомлення у додаток "Viber" 09.05.2025 о 16:20:17 та Довідкою суду про доставку електронного листа 09.05.2025 о 16:19:20 представнику позивача була доставлена судова повістка про виклик до суду на 16.06.2025 о 16 год. 00 хв.

У зв`язку з неявкою представника позивача розгляд справи було відкладено на 25.08.2025 року на 16 год. 00 хв.

У судове засідання, що було призначено судом на 25.08.2025 представник позивача повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі не подавав.

Про судове засідання, призначене на 25.08.2025 року о 16 год. 00 хв. представник позивача був повідомлений шляхом направлення судової повістки у додаток "Viber" за номером мобільного телефону та на електронну адресу, які зазначені у позовній заяві.

Згідно з Довідкою cуду про доставку повідомлення у додаток "Viber" 16.06.2025 о 16:39:00 та Довідкою суду про доставку електронного листа 16.06.2025 о 16:37:43 представнику позивача була доставлена судова повістка про виклик до суду на 25.08.2025 о 16 год. 00 хв.

Крім того, суд повідомив позивача про дату, час і місце судового засідання шляхом направлення повістки про виклик поштовим зв`язком за місцезнаходженням позивача. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 06 102 656 630 80 вручено представнику товариства 09.07.2025 року.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 758/3200/19 зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Отже, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду в разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

У постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21, від 26 жовтня 2022 року у справі № 758/3200/19 зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Отже, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду в разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки позивача до суду залежно від того, яка це неявка: перша чи повторна. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 295/13823/14-ц).

Правове значення у цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31 березня 2022 року у справі № 158/2344/20).

За змістом ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме: повторна неявка позивача поспіль у судове засідання; належне повідомлення позивача про час розгляду справи; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду; неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті; відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Неявка позивача в судове засідання є перешкодою для дотримання зазначених вище принципів, оскільки суд позбавлений права приймати участь у збиранні доказів у справі та доведеності їх перед судом.

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач допустив безпідставну неявку в судові засідання свого представника, зважаючи також на те, що він є безпосередньою особою, яка має бути заінтересована в належному розгляді справи, оскільки позивач звертаючись до суду мав намір захистити свої права.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились систематичному не з`явленні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Крім того, слід зауважити, що сторона позивача, будучи обізнаною про можливість розгляду справи без участі представника позивача, відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності не подає, чим, на розсуд суду, умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості вирішити справу в розумні строки та постановити рішення по суті заявлених вимог.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості «Благовіст» Старокиївське» без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Керуючись ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-будівельна компанія «Агентство нерухомості «Благовіст» Старокиївське» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та пені за договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не позбавляє права на повторне звернення до суду з позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту вказаного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Я.К. Левицька