ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2025 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кожанської громади про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в :

У серпні 2025 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява.

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1ст. 42 ЦПК України).

Згідно приписів ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

У постанові від 15.03.2023 року у справі № 352/371/21 Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зроблено правовий висновок наступного змісту. Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

У той же час, відповідачем у справі визначено як Кожанську громаду, тобто об`єднання мешканців населеного пункту, а не орган місцевого самоврядування.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

П. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна.

При цьому, у п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

З огляду на те, що позовна заява не містить ціну позову, відсутні докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності.

При цьому, не долучено до позову документів, які підтверджують неможливість провести оцінку майна на підставі документів, наявних у позивача на даний час.

Крім того, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивач сплатив судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

За ч. 2 ст. 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Законом України «Про судовий збір»).

Згідно із Законом України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно. Тобто, позивачем заявлено вимогу майнового характеру. Сплачено при цьому 1 211,20 грн. судового збору.

Судовий збір за вимоги майнового характеру (про визнання права власності) має бути сплачено за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК уКиїв.обл/Фастівська міс/22030101 , код отримувача (ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0010854 , код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Тобто, після зазначення у встановленому порядку ціни позову, підлягає сплаті судовий збір. Вказати точну суму судового збору на даний час суд не може, оскільки сам позивач не визначив ціну позову. З огляду на заявлення вимоги майнового характеру, судовий збір має становити не менше 1 211,20 грн. та не має перевищувати 15 140,00 грн.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивачем у позові вказується про відмову нотаріуса у видачі документів на спадкове майно, але відповідної постанови долучено не було.

Тому, позивачу необхідно надати звіт про оцінку майна, які підтверджують дійсну його вартість, та, за необхідності, у залежності від вартості майна, надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору; надати позовну заяву, у якій додатково вказати ціну позову, уточнити відповідача у даній справі, надати постанову нотаріуса про відмову у оформленні спадкових прав. Після виправлених недоліків надати відповідну позовну заяву з додатками до суду та їх копії у відповідності до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кожанської громади про визнання права власності у порядку спадкування за законом, залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: Осаулова Н.А.