У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

26 серпня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі Маньківка Уманського району Черкаської області у віці 66 років помер позивача батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 03.04.2024 року складено відповідний актовий запис №86, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 03.04.2024 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Довідка з реєстру територіальної громади виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 15.11.2024 року №1431/05-15 інформує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до дня смерті був зареєстрований за місцем проживання в будинку АДРЕСА_1 . Його постійне місце проживання також зареєстровано за цією ж адресою, що підтверджується як даними паспорта, так і інформацією згідно довідки про реєстрацію місця проживання виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 15.11.2024 року №1432/05-15.

Тобто, цим самим підтверджується, що позивач є таким, що прийняв спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, за якою спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Також, вказана довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 15.11.2024 року №1432/05-15 інформує, що за місцем проживання спадкодавця на час його смерті також була зареєстрована ОСОБА_3 , дружина померлого, його мати.

Позивача мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 селищі Маньківка Уманського району Черкаської області у віці 66 років, про що 28.03.2025 року складено відповідний актовий запис №90, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 28.03.2025 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Витяг з реєстру територіальної громади виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 08.05.2024 інформує, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована за місцем проживання в будинку АДРЕСА_1 .

З метою оформлення спадщини після смерті батька позивач звернувся до Маньківської державної нотаріальної контори Уманського району Черкаської області.

Керуючись статтями 66-69 Закону України «Про нотаріат», нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва, та склад спадкового майна.

Однак, при цьому виявилось, що оформити спадкове майно немає можливості у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, про що нотаріусом надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.11.2024 року, що у свою чергу змушує звертатись до суду з даним позовом.

Так, 16.11.2024 року згідно супровідного листа за №1102/02-31 завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на житловий будинок та земельні ділянки після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зокрема, відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на житловий будинок та земельну ділянку площею 0,1500 га., передану для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1500 га., передану для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Нотаріусом повідомлено, що згідно пункту 3 статті 1268 глави 87 Цивільного Кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно довідки №1432/05-15, виданої відділом Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області 15 листопада 2024 року, за місцем проживання померлого ОСОБА_2 , зі спадкодавцем проживали та були зареєстровані дружина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та син - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Також нотаріусом встановлено та повідомлено, що оскільки ОСОБА_1 не звертався до Маньківської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини (пункт 1 статті 1273 глави 87 Цивільного Кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного Кодексу України), а згідно довідки №1432/05-15, виданої відділом Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області 15 листопада 2024 року, за місцем проживання померлого ОСОБА_2 , зі спадкодавцем проживали та були зареєстровані дружина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та син - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , вони вважаються такими, що фактично прийняли спадщину.

Згідно п.п.4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Оскільки ОСОБА_1 не було пред`явлено правовстановлюючий документ на житловий будинок та земельні ділянки, як це вимагає пункт 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, а саме: видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, постановлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом ОСОБА_1 на житловий будинок та земельні ділянки після смерті батька ОСОБА_2 - відмовити.

Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно, які втрачено, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутись до суду з даним позовом, та на предмет встановлення дійсних обставин справи та правомірності позовних вимог слід зазначити наступне.

Після смерті батька-спадкодавця ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке потрібно переоформити у спадщину, а саме: житловий будинок з присадибною земельною ділянкою площею 0,1500 га., переданої для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,1500 га., передана для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, назва вулиці Піонерська змінено на вулицю Заводська згідно рішення Маньківської селищної ради від 30.11.2022 року №24-14/VIII Про перейменування вулиць та провулків у населених пунктах

Маньківської селищної територіальної громади.

Наявність та належність житлового будинку підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно згідно інформаційної довідки №438881144 від 11.08.2025, за якою підтверджується, що за вказаною адресою АДРЕСА_1 згідно реєстраційного номера майна 13497582 зареєстровано 10.012006 року на праві приватної власності житловий будинок за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності, НОМЕР_3 , виданого 10.01.2006 виконавчим комітетом Маньківської селищної ради.

Також цей факт підтверджується наявними копіями свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_3 , виданого 10.01.2006 виконавчим комітетом Маньківської селищної ради та витягу про реєстрацією права власності на нерухоме майно №9523213 від 10.01.2006, виданого Маньківським відділком КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», а також даними технічного паспорта на житловий будинок садибного типу. При цьому, оригінал правовстановлюючого документа - свідоцтво про право власності відсутній, тобто втрачений і на даний час видача свідоцтв не передбачена від 01.01.2013 року після набуття чинності Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». У зв`язку з втратою правовстановлюючого документа здійснено відповідну публікацію оголошення в газеті «Жашківщина» №65-66 (1104848) від 15.08.2025.

Наявність та належність земельної ділянки площею 0,1500 га., під кадастровим номером :01:001:1091, переданої для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджується інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 11.08.2025. Згідно вказаної інформації підтверджується, що за даними Державного земельного кадастру, суб`єктом права власності вказаної земельної ділянки є ОСОБА_2 .

Також цей факт підтверджується наявною копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №435609 від 28.10.2010 року, згідно якого підтверджується, що власником земельної ділянки площею 0,1500 га., з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_2 .

Наявність та належність земельної ділянки площею 0,1500 га., під кадастровим номером :01:001:1038, переданої для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджується інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 11.08.2025. Згідно вказаної інформації підтверджується, що за даними Державного земельного кадастру, суб`єктом права власності вказаної земельної ділянки є ОСОБА_2 .

Також цей факт підтверджується наявною копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №435610 від 28.10.2010 року, згідно якого підтверджується, що власником земельної ділянки площею 0,1500 га., з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_2 .

При цьому, оригінали правовстановлюючих документів - державні акти на право власності відсутні, тобто втрачені і на даний час їх видача не передбачена від 01.01.2013 року після набуття чинності Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». У зв`язку з втратою правовстановлюючих документів здійснено відповідну публікацію оголошення в газеті «Жашківщина» №65-66 (1104848) від 15.08.2025, що і змусило його звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/871/25 за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 9 вересня 2025 року о 9 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще. Маньківка Уманського (Маньківського) району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачам для надання зустрічного позову встановити строк до 9 вересня 2025 року.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Копію ухвали направити учасникам справи разом з судовими повістками.

Повідомити учасникам веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду лише в частині щодо недотримання правил підсудності впродовж 15 днів з дня її ухвалення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д.Калієвський