1Справа № 335/6766/25 2/335/2974/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 серпня 2025 року м. Запоріжжя
Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі: головуючої судді Романько О.О., з участю секретаря судових засідань Корсунової Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження з викликом сторін по цивільній справі за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дивногорська 9» в особі представника Кіктенко Вікторії Олександрівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій,-
У провадженні Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дивногорська 9» в особі представника Кіктенко Вікторії Олександрівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
Ухвалою Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 16.07.2025 провадження по вищевказаній справі відкрито та призначено до судового розгляду в прядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 06.08.2025, яке було відкладено на 21.08.2025.
23.07.2025 на адресу суду від відповідачів надійшло клопотання про продовження строку на подання відзиву та зміну порядку розгляду справи на загальне позовне провадження.
04.08.2025 від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.
06.08.2025 від представника відповідачів адвоката Насальської Г.О. надійшли відзиви на позовну заяву та клопотання про витребування доказів, яке було сформовано через підсистему «Електронний суд» від 05.08.2025.
06.08.2025 та 07.08.2025 представником позивача надане клопотання про долучення доказів, яке було сформовано через підсистему «Електронний суд» від 05.08.2025.
18.08.2025 від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву, який підписаний її представником за довіреністю Щербанем Дмитром Сергійовичем.
В судовому засіданні представник позивача, заперечував стосовно клопотання відповідачів про перехід зі спрощеного позовного провадження на загальне позовне провадження, в клопотанні прохав відмовити. Також вказав на те, що наразі відпала необхідність у витребуванні доказів за клопотанням відповідачів, оскільки такі документи вже були надані до суду представником позивача 06.08.2025 та 07.08.2025.
В судове засідання відповідачі та їх представники не з`явилися, про час і місце його проведення були повідомлені належним чином. Причини неявки відповідач ОСОБА_1 не повідомила, відповідач Семенець С.І. раніше надавав заяву про розгляд справи за його відсутності.
Дослідивши матеріали цивільної справи та зазначене клопотання суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Водночас відповідно до ч. 4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Водночас, положеннями частини 1 статті 274 ЦПК України визначено категорії справ, що підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, серед яких і малозначні справи.
Згідно ч. 6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги непов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 274 ЦПК України).
В той же час, частиною 7 статті 277 ЦПК України передбачено, що частини друга та шоста статті 277 ЦПК України не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.
Як слідує зі змісту позовної заяви, предметом даного позову є стягнення заборгованості за надані послуги з управління будинків і споруд та прибудинкових територій. Ціна даного позову становить 23 741,04 грн, що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому, враховуючи, що справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, тому дана справа відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки є малозначною.
Водночас, відповідачі, обґрунтовуючи необхідність розгляду справи в загальному позовному провадженні, не навели достатніх та переконливих аргументів для необхідності розгляду справи в загальному позовному провадженні.
Як зазначалося ухвалою судді від 16.07.2025 відкрито провадження в спрощеному порядку з викликом сторін, що не позбавляє відповідачів або їх представників можливості з`являтися в судові засідання та надавати всі наявні докази по справі. Зокрема, про це також було зазначено в самій ухвалі про відкриття провадження з визначенням певних строків.
Поряд з цим, суд також зазначає, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не обмежує учасників справи у здійсненні ними усіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
З урахуванням вищевикладеного, взявши до уваги категорію та складність справи, обсяг та характер поданих доказів у справі, зокрема предмет та підстави позову, врахувавши положення ч. 7 ст. 277 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження. Необґрунтовані належним чином заперечення відповідачів не можуть слугувати підставою для переходу розгляду справи у загальне позовне провадження.
Разом з тим, суд звертає увагу, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки, визначені судом або законом, заявляти відповідні клопотання та в повній мірі користуватися правами сторони у справі, передбаченими ЦПК України.
Таким чином, враховуючи викладені норми чинного процесуального законодавства, відсутність у клопотанні відповідача обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідачів про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження.
Клопотання відповідачів про витребування доказів судом не розглядалося, оскільки документи, які на думку відповідачів необхідно було витребувати, вже надані представником позивача 06.08.2025 та 07.08.2025.
Щодо залучення представником відповідача ОСОБА_1 гр. ОСОБА_3 за нотаріально посвідченою довіреністю суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що 20.08.2025 гр. ОСОБА_1 уповноважила гр. ОСОБА_3 на підставі посвідченої приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Єдемською-Фастовець О.О., зареєстрованої у реєстрі за № 1725.
ОСОБА_3 , рнокпп НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не має статусу адвоката.
Відповідно до цієї ухвали суду, судом було відмовлено відповідачам у переході до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного порядку з викликом (повідомленням) сторін.
Суд зазначає, що представництво у суді особою, яка не має статусу адвоката, передбачено лише у спорах, що виникають з трудових відносин, а також у малозначних справах.
Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи
в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду. «Право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись
Відповідно до частини першої статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.
Тлумачення частини першої статті 47 ЦПК України свідчить, що процесуальну дієздатність має, зокрема, фізична особа, яка досягла повноліття.
Згідно ч. 2 ст. 62 ЦПК України, довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.
У разі задоволення заявленого клопотання щодо посвідчення довіреності фізичної особи на ведення справи, що розглядається, суд постановляє ухвалу, яка зазначається секретарем судового засідання у протоколі судового засідання, а довіреність або засвідчена підписом судді копія такої довіреності приєднується до справи.
За змістом наведеної норми права законодавець відніс суд до суб`єктів, що можуть посвідчити довіреність фізичної особи своїм рішенням.
Положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.
Згідно ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними та відповідно до п. 1 ч. 1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Враховуючи те, що дана справа є справою незначної складності, була визначена судом малозначною у зв`язку з чим провадження відкрито у порядку спрощеного позовного провадження, особа ОСОБА_3 відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 60 ЦПК України, він може бути представником відповідача ОСОБА_1 у даній справі.
Суд також роз`яснює відповідачу Семенець С.А., що відповідно до ст. 248 ЦК України, представництво за довіреністю припиняється у разі закінчення строку довіреності, скасування довіреності особою, яка її видала, відмови представника від вчинення дій, що були визначені довіреністю, смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності, смерті особи, якій видана довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності. Крім того, довіритель відповідно до ст. 249 ЦК України, може в будь-який час скасувати довіреність, а представник відповідно до ст. 250 ЦК України має право відмовитись від вчинення дій, які були визначені довіреністю.
Керуючись ст. ст. 19, 274, 275, 277, 279, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -
В клопотанні відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження з викликом сторін по цивільній справі за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дивногорська 9» в особі представника Кіктенко Вікторії Олександрівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій- відмовити.
Допустити до участі у справі в якості представника відповідача ОСОБА_1 гр. ОСОБА_3 із повноваженнями, визначеними ст. 64 ЦПК України.
Роз`яснити представнику право відмови від вчинення дій за довіреністю згідно зі ст. 250 ЦК України та підставі припинення представництва за довіреністю відповідно до вимоги ст. 248 ЦК України.
Роз`яснити відповідачу ОСОБА_1 право скасування довіреності згідно зі ст. 249 ЦК України та підстави припинення представника за довіреністю відповідно до вимоги ст. 248 ЦК України.
Копію даної ухвали надіслати учасникам справи для відома та виконання.
Наступне судове засідання призначити на 14:30 год. 11 вересня 2025 року.
Про час і місце проведення судового засідання повідомити учасників судового процесу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 22.08.2025.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько