Справа № 673/14/24
Провадження № 2-во/673/31/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(додаткове)

"28" серпня 2025 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Ягодіної Т.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Ставнічук Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим в її інтересах адвокатом Гопкою В.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 28.07.2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 борг за договором позики від 15.11.2016 року у розмірі 37000 доларів США та 3% річних за період з 01.01.2021 по 23.02.2022 року, що становлять 1274 долари США 21 цент та судовий збір в загальному розмірі 13885,01грн.

В решті вимог позову відмовлено.

Також судом стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у виді витрат на призначення експертизи в розмірі 3786,40грн.

3786,40грн, що становлять витрати ОСОБА_3 на проведення експертизи віднесено на рахунок останнього.

Вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на частку нерухомого майна, яка належить ОСОБА_2 .

В серпні 2025 року представник відповідачів ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вказаному рішенні суду в частині вирішення питання про компенсацію витрат на призначення експертизи.

З цього приводу зауважував, що відповідачами були понесенні витрати на призначення експертизи в загальному розмірі 15297,00грн, а саме кожним із них по 7648,50грн.

З огляду на вказані обставини, вважав за можливе виправити описку в рішенні суду, зазначивши у його мотивувальній та резолютивній частинах про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судових витрат на призначення експертизи в розмірі 7648,50 грн, решту витрат, що становлять 7648,50грн. віднести на рахунок ОСОБА_3 .

Сторони у судове засідання не з`явилися, не повідомивши суду про причини своєї неявки, будучи повідомлені про дату, час та місце судового засідання та не подали заяву про розгляд справи без їх участі, що не перешкоджає розгляду заяви.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, через неявку всіх учасників справи.

Перевіривши, дослідивши об`єктивно та оцінивши зібранні у справі докази, суд дійшов висновку про необхідність ухвалення додаткового рішення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвали описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності".

Перевіривши доводи заяви представника ОСОБА_4 про виправлення описки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки зазначення у мотивувальній та резолютивній частинах рішення суду, зокрема, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 значно більшого розміру витрат на призначення експертизи буде піддавати зміні зміст судового рішення та не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України.

При цьому суд враховує, що частиною першою статті 270 ЦПК України передбачено, що суд, який ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення (частина третя статті 270 ЦПК України).

Головне значення додаткового рішення полягає в забезпеченні повного та всебічного розгляду справи шляхом процесуального виправлення недоліків, допущених судом унаслідок неналежного виконання вимог частини 1статті 264 ЦПК України.

З наданих суду доказів з приводу понесених відповідачами витрат на призначення експертизи у даній справі, а саме акту здачі-приймання висновку експерта №1007/1008/24-26 встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за проведення судової почеркознавчої експертизи на рахунок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України сплачено по 7572,80 грн кожним.

Враховуючи, що судом при ухваленні рішення суду від 28.07.2025 року частково вирішено питання про компенсацію таких витрат, суд вважає, за доцільне ухвалити додаткове рішення з приводу решти понесених відповідачами витрат на призначення експертизи та стягнути з позивача ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 3786,40грн.

Витрати ОСОБА_3 пов`язанні із призначенням даної експертизи в розмірі 3786,40грн слід віднести на рахунок останнього.

На підставі викладеного, керуючись статтями 133, 141, 258-269, 273, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у виді витрат на призначення експертизи в розмірі 3786,40грн.

Витрати ОСОБА_3 на призначення експертизи в розмірі 3786,40 грн. віднести на його рахунок.

Заяву представника відповідачів ОСОБА_4 про виправлення описки у рішенні Деражнянського районного суду Хмельницької області від 28.07.2025 року залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

- позивач:

ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- відповідачі:

ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2 ;

ОСОБА_3 зареєстроване місце проживання АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_3 .

Повне рішення складено 28.08.2025р.

Суддя: Т. В. Ягодіна