Справа № 953/8345/25
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 серпня 2025 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої судді Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
12 серпня 2025 року до Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , відповідно до якої позивачка просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, який зареєстрований 20.07.2001 відділом реєстрації актів громадського стану Київського районного управлінням юстиції міста Харкова, актовий запис № 392; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_3 ; судові витрати залишити за нею.
В обгрунтування позову позивачка посилається на те, що від шлюбних відносин вона з відповідачем мають двох дітей,зокрема, одного неповнолітнього - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказує, що незважаючи на їх з відповідачем спроби зберегти родину, спільне життя не склалося з причини відсутності взаєморозуміння, байдужості до спільного життя, шлюбних відносин та проблем кожного. Шлюбні відносини фактично припинені в липні 2024 року. На даний час сім?я розпалася та існує формально. Отже, подальше їхнє спільне проживання, як подружжя і збереження шлюбу (як наслідок) суперечить їх інтересам, тож, вважає, що шлюб підлягає розірванню.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2025 справа розподілена судді Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13.08.2025 відкрито провадження у цивільній справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивачка у судове засідання, яке призначене на 28.08.2025, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. Електронним шляхом до суду надійшла заява представника позивачки адвоката Осадчук А.С. з проханням здійснити розгляд справи за відсутності сторони позивачки, позовні вимоги підтримує. Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_3 , судові витрати залишити за позивачкою.
Відповідач у судове засідання, яке призначене на 28.08.2025, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. Засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява відповідача про визнання позовних вимог та здійснення розгляду справи за його відсутністю.
Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 , виданого 20.07.2001 відділом реєстрації актів громадянського стану Київського районного управління юстиції міста Харкова, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладено шлюб, зареєстрований 20 липня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Київського районного управління юстиції міста Харкова, актовий запис №392. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_3 дружини ОСОБА_3 .
Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Зазначений факт підтверджується даними, що містяться у свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 , виданому 11.12.2012 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що складено актовий запис за №664. Батьки дитини: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України ).
Згідно із статтею 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.
Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.
Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть.
Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також їх дитини, суду не надано.
Враховуючи вищевикладене, та визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_3 ».
Керуючись статтями 12, 13, 206, 263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 20 липня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Київського районного управління юстиції міста Харкова, актовий запис №392.
Після розірвання шлюбу залишити позивачці ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_3 ».
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відомості про учасників справи:

позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя - С.М. Лисиченко