Справа № 442/6483/25
Провадження № 2/442/1998/2025
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"27" серпня 2025 р. м. Дрогобич

Головуюча - суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Курус Р.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , тертя особа - ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и л а :

26.08.2025 до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , тертя особа - ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, в якому позивач просить витребувати у відповідачки на її користь автомобіль марки "Opel Zefira" 2000 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які передбачені, зокрема, в статтях 175, 177 ЦПК України.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (стаття 185 ЦПК України).

Суддею при дослідженні поданої позовної заяви встановлено, що позивачем при поданні позову не дотримано вимоги ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

За п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач у своїй позовній заяві просить витребувати транспортний засіб з чужого незаконного володіння, зазначаючи, що його вартість становить 40000 грн.

Так, п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається у позовах про витребування майна ? вартістю майна.

У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру)це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано квитанцію від 23.08.2025 про сплату судового на суму 1211,20 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір».

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону №3574-VI).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

У матеріалах позовної заяви відсутні будь-які докази, що підтверджують дійсну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, що підлягає витребуванню.

Оскільки позивачем не додано до позовної заяви доказів, що підтверджують дійсну вартість спірного майна та ціну позову на момент пред`явлення позову, що підлягає грошовій оцінці, то суд позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову та визначити ціну позову, сплатити відповідно до цього судовий збір.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» № 1440 від 10.09.2003 ринкова вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, позовна заява не в повній мірі відповідає положенням п. 2, 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить вмотивованого обрахунку ціни позову, яка вказана в розмірі 40000,00 грн.

Таким чином, позивач, відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України повинен провести оцінку автомобіля, який він просить витребувати з чужого незаконного володіння, зокрема, звернувшись до відповідного експерта (оцінщика) та надавши суду звіт (висновок про ринкову оцінку вартості транспортного засобу), сплатити судовий збір в дохід державного бюджету, у розмірі визначеному Законом та усунути недоліки зазначені вище.

Крім іншого, ч.5 ст.177 ЦПК України визначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач зазначає, що у її власності перебуває транспортний засіб марки "Opel Zefira" 2000 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який вона придбала у свого сина ОСОБА_3 через додаток "Дія", однак на даний час цим автомобілем користується її колишня невістка ОСОБА_2 відповідачка у справі. На її численні прохання та вимоги повернути автомобіль, відповідач ігнорує звернення позивача, однак відповідні докази до позовної заяви не надає, як і не надає доказів того, що взагалі транспортний засіб перебуває у відповідача.

Разом з тим, згідно п.5.20 Національних стандартів України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2020, текст документу повинен містити інформацію, заради зафіксування якої було створено документ, відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п.п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Текст документа повинен бути зрозумілим і читабельним, щоб можливо було вільно читати.

Всупереч викладеному, приєднані до заяви копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, є не читабельними, що позбавляє суд можливості оцінити їхній зміст.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Поряд з цим, ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, з наведених норм вбачається, що позивач, звертаючись до суду з відповідною позовною заявою, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, зобов`язана оформити таку у відповідності до вимог цивільного-процесуального кодексу, що сприятиме її своєчасному розгляду і вирішенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому враховую правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2019 (провадження № 11-490сап19), згідно з яким відкриття провадження у справі за заявою, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, є свідченням надання заявнику привілеїв, не передбачених законом.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , тертя особа - ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Дата складення ухвали 27.08.2025.

Суддя Курус Р.І.