Справа № 390/1975/24
Провадження № 2/390/738/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" серпня 2025 р.Кропивницький районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Квітки О.О.,

при секретарі - Петренко В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький за правилами загального позовного провадження цивільну справу позовом ОСОБА_1 до Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право власності за набувальною давністю на домоволодіння з присадибними приміщеннями та земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 .

Рух справи

17.09.2024 позовна заява надійшла до суду та розподілена судді Квітці О.О..

23.09.2024 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження.

15.01.2025 закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

26.02.2025 ухвалою суду витребувано докази.

29.04.2025 ухвалою суду визнано обов`язковою явку позивача.

12.08.2025 ухвалою судді Гершкула І.М. відмовлено позивачці ОСОБА_1 у відводі судді Квітки О.О..

Безпосередньо розгляд справи по суті суд здійснив 21.08.2025. Справу розглянуто без участі позивача та відповідача, які подали заяви про розгляд справи без їх участі.

Позиція позивача

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що з 01.01.2014 вона разом із своїм чоловіком ОСОБА_2 , перебуваючи у шлюбі, постійно проживають та постійно користуються домоволодінням з присадибними приміщеннями та земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, що добросовісно заволоділа зазначеним домоволодінням, оскільки більше 10 років володіє та користується вказаним майно, протягом вказаного періоду за власні кошти проводила поточні та капітальні ремонтні роботи, здійснює догляд. Не має можливості оформити право власності на зазначене приміщення, оскільки не має оригіналів правовстановлюючих документів, тому звернулася до суду.

Позивач ОСОБА_1 просила позов задовольнити та розглядати справу без її участі (а.с. 45).

Позиція відповідача

Представник Первозванівської сільської ради Кропивницького району КіровоградськоїВ.Лещенко подала до суду заяву, в якій не заперечує проти задоволення позовної заяви ОСОБА_1 , просить розглядати справу без її участі (а.с. 43, 49, 57, 66).

Обставини справи, зміст спірних правовідносин

Судом встановлено, що у акті на підтвердження факту проживання, який підписаний ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (справжність підпису яких засвідчена секретарем Первозванівської сільської ради Кропивницького району 13.05.2024), зазначено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджують, що ОСОБА_1 дійсно проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 6).

Із виписки із погосподарської книги Первозванівської сільської ради Кропивницького району від 09.07.2024 вбачається, що відповідно до записів погосподарського обліку книга №18 (за 2021-2025 роки) особовий рахунок № НОМЕР_1 та по АДРЕСА_1 знаходиться житловий будинок 1959 року побудови, який обліковується за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Біля житлового будинку закріплена земельна ділянка розміром 0,25 га не приватизована. Загальна площа будинку становить 42,9 кв. м, в тому числі житлова 29 кв. м (а.с. 7).

Відповідно до архівної довідки ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 24.06.2024 реєстрація права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , не проводилась (а.с. 8).

Із довідки ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 24.06.2024 та технічного паспорту вбачається, що спірне домоволодіння складається із: житлового будинку, сараю, погребу, вбиральні, огорожі, водопроводу. Загальна та житлова площа 42,9 та 29 кв. м відповідно (а.с. 9, 10-15, 16-20).

Згідно із звітом про оцінку від 20.06.2024 ринкова вартість житлового будинку садибного типу складає 77 900 грн (а.с. 21-36).

Відомості щодо будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у Державному реєстрі речових прав відсутні (а.с. 68).

Як вбачається із облікової карти об`єкта погосподарського обліку на 2021-2025 роки вбачається, що власником/ користувачем об`єкта погосподарського обліку по АДРЕСА_1 , є ОСОБА_5 (а.с. 69-72).

Релевантні джерела права

Відповідно до ч. 1. ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 344 ЦК України передбачено, що особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду (ч. 4 ст. 344 ЦК України).

Умовами набуття права власності за набувальною давністю на підставі статті 344 ЦК є: наявність суб`єкта, здатного набути у власність певний об`єкт; законність об`єкта володіння; добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння; відсутність норми закону про обмеження або заборону набуття права власності за набувальною давністю. Для окремих видів майна (нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери) право власності за набувальною давністю виникає виключно на підставі рішення суду. За змістом ч. 1 ст. 344 ЦК добросовісність особи має існувати саме на момент заволодіння нею чужим майном, що є однією з умов набуття права власності на таке майно за набувальною давністю. Після заволодіння чужим майном подальше володіння особою таким майном має бути безтитульним, тобто таким фактичним володінням, яке не спирається на будь-яку правову підставу володіння чужим майном. Володіння майном на підставі певного юридичного титулу виключає застосування набувальної давності (аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду України у Постанові 14 травня 2019 року у справі № 910/17274/17, п.66-67).

За набувальною давністю може бути набуто право власності на нерухоме майно, яке не має власника, або власник якого невідомий, або власник відмовився від права власності на належне йому нерухоме майно та майно, що придбане добросовісним набувачем і у витребуванні якого його власнику було відмовлено.

Аналізуючи поняття добросовісності заволодіння майном як підстави для набуття права власності за набувальною давністю відповідно до статті 344 Цивільного кодексу України, слід виходити з того, що добросовісність як одна із загальних засад цивільного судочинства означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити свої цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. При вирішенні спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна (заволодіння майном), тобто на той початковий момент, який включається в повний давнісний строк володіння майном, визначений законом. Володілець майна в момент його заволодіння не знає (і не повинен знати) про неправомірність заволодіння майном. Крім того, позивач як володілець майна повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для отримання права власності на нього.

Звідси, йдеться про добросовісне, але неправомірне, в тому числі безтитульне, заволодіння майном особою, яка в подальшому претендуватиме на набуття цього майна у власність за набувальною давністю. Підставою добросовісного заволодіння майном не може бути, зокрема, будь-який договір, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність. Володіння майном за договором, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність, виключає можливість набуття майна у власність за набувальною давністю, адже у цьому разі володілець володіє майном не як власник.

Якщо володілець знає або повинен знати про неправомірність заволодіння чужим майном (у тому числі і про підстави для визнання договору про його відчуження недійсним), то, незважаючи на будь-який строк безперервного володіння чужим майном, він не може його задавнити, оскільки відсутня безумовна умова набуття права власності - добросовісність заволодіння майном.

Відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий). Нерухоме майно може стати предметом набуття за набувальною давністю якщо воно має такий правовий режим, тобто є об`єктом нерухомості, який прийнято в експлуатацію.

Відкритість володіння майном означає, що володілець володіє річчю відкрито, без таємниць, не вчиняє дій, спрямованих на приховування від третіх осіб самого факту давнісного володіння. При цьому володілець не зобов`язаний спеціально повідомляти інших осіб про своє володіння. Володілець має поводитися з відповідним майном так само, як поводився б з ним власник.

Давнісне володіння має бути безперервним протягом певного строку, тобто бути тривалим. Тривалість володіння передбачає, що має спливти визначений у Цивільному кодексі України строк, що різниться залежно від речі (нерухомої чи рухомої), яка перебуває у володінні певної особи. Для нерухомого майна такий строк складає десять років.

Також для набуття права власності на майно за набувальною давністю закон не повинен обмежувати чи забороняти таке набуття. При цьому право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається виключно за рішенням суду.

Отже, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх указаних умов у сукупності.

У постанові від 01 серпня 2018 року у справі № 201/12550/16-ц (провадження № 61-19156св18) Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду зазначив, що при вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, необхідним є встановлення, зокрема, добросовісності та безтитульності володіння. За висновком Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду наявність у володільця певного юридичного титулу унеможливлює застосування набувальної давності. При цьому безтитульність визначена як фактичне володіння, яке не спирається на будь-яку правову підставу володіння чужим майном. Отже, безтитульним є володіння чужим майном без будь-якої правової підстави. Натомість володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності.

Висновки та мотиви суду

Позивачем ОСОБА_1 на підтвердження володіння спірним будинком подано лише акт за підписом двох мешканців с. Попівка та виписку із погосподарської книги Первозванівської сільської ради за підписом керуючого справами виконавчого комітету про те, що спірний будинок обліковується за ОСОБА_1 .. Жодних інших доказів, які б свідчили про відкрите добросовісне володіння нею спірним житловим будинком протягом 10 років до суду не надано.

Дослідивши наявні у справі докази, суд вважає, що відсутні визначені статтею 344 ЦК України правові підстави для задоволення позову, оскільки відповідно до погосподарської книги власником/користувачем спірного житлового будинку була ОСОБА_5 , матеріали справи не містять підтвердження, що вона відмовилася від належного їй нерухомого майна, також у справі відсутні докази, які б свідчили про відкрите добросовісне володіння позивачем спірним житловим будинком протягом 10 років.

Судові витрати

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову судові витрати слід залишити за позивачем.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 16, 328, 344, 392 ЦК України, керуючись ст.ст. 4-5, 7, 10, 12-13, 77-81, 95, 141, 235, 258, 259, 263- 265, 272, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністювідмовити.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються наступні реквізити сторін та інших учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Первозванівська сільська рада Кіровоградського району Кіровоградської області, , адреса:27652, Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Первозванівка, вул. Гагаріна, 1.

Суддя О.О.Квітка