Номер провадження 2/754/8016/25
У Х В А Л А

Іменем України

01 вересня 2025 року суддя Деснянського районного суду м.Києва Панченко О.М., розглядаючи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства КБ "ПриватБанк" про визнання протиправним наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Деснянського районного суду м.Києва перебуває вказана цивільна справа.

25.08.2025 року від представника відповідача до суду надійшла заява про перехід розгляду даної цивільної справи за правилами загального позовного провадження. В обгрунтування даної заяви зазначає, що справа має виняткове репутаційне значення для Відповідача, тому що стосується скасування наказу про звільнення з роботи за вчинення дисциплінарного проступку працівника державного банку (єдиним акціонером Банку, якому належить 100% акцій статутного капіталу Банку,є держава); для належного встановлення обставин справи підлягає дослідженню значний обсяг доказів, зокрема, внутрішніх документів Відповідача, якими встановлено порушення з боку Позивача, що стало підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення: Правила внутрішнього трудового розпорядку АТ КБ "ПриватБанк", Положення про порядок застосування дисциплінарних стягнень, посадова інструкція Позивача, акти, службові записки та інші; справа стосується звільнення працівника за пунктом 4 статті 40 КЗпП України, а згідно з позицією Верховного Суду, для встановлення факту прогулу суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності. Розгляд справи за участі сторін, в тому числі за обов`язкової участі Позивача та надання ним особисто пояснень в судовому засіданні, сприятиме встановленню дійсних причин відсутності працівника на роботі для правильного вирішення справи; Позивачем заявлено декілька позовних вимог немайнового характеру. Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 27 грудня 2018 року у справі № 589/3937/17,справа не є малозначною в силу закону, оскільки серед позовних вимог наявні вимоги немайнового характеру щодо зобов`язання вчинити певні дії, а тому така справа може лише бути визнана малозначною лише за постановлення ухвали суду про віднесення її до категорії малозначних.

Вивчивши матеріали заяви, суддя дійшов таких висновків.

Ухвалою суду від 08.08.2025 року було відкрито провадження у справі та визначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Представник відповідача клопотання про перехід до розгляду справи у загальному порядку мотивує складністю справи, доцільністю участі позивача та представника відповідача у судовому розгляді, дослідженню судом значного обсягу доказів, обов`язкової участі позивача та надання ним особисто пояснень в судовому засіданні, серед позовних вимог наявні вимоги немайнового характеру щодо зобов`язання вчинити певні дії.

Оцінивши наведені представником відповідача підстави для розгляду справи у загальному позовному провадженні, прихожу до наступного.

Частинами 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України визначено справи, які розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 277 ЦПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Беручи до уваги, що спір між сторонами виник з приводу трудових відносин між позивачем та відповідачем, а відтак швидке вирішення справи є пріоритетним у даному випадку, враховуючи зміст позовних вимог, значення справи для сторін, складність справи та забезпечення права відповідачу на подання відзиву у строк встановлений судом, прихожу до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з урахуванням вимог ст. ст. 274, 277 ЦПК України. Доказів необхідності переходу до загального позовного провадження зі спрощеного представником відповідача не надано.

Крім цього, суддя звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля досягнення його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Дослідивши клопотання представника відповідача, матеріали справи, предмет та підстави позову, суддею не встановлено обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, відтак у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Крім того, суддею при вирішенні поданої представником відповідача заяви до уваги береться інформація вказана позивачем у позові про те, що на даний час він перебуває за кордоном та не має фізичної можливості з`явитися до суду особисто.

Суддя вважає за необхідне роз`яснити, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази (Глава 5 Розділу 1 ЦПК України) і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (Глава 1 Розділу ІІІ ЦПК України), а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків (ч. 1 ст. 279 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись статтям 74-77,84,251 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача АТ КБ "ПриватБанк" Мужевської Євгенії Леонідівни із запереченнями проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства КБ "ПриватБанк" про визнання протиправним наказу, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.М. Панченко