Провадження № 2/761/8611/2025
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

19 серпня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участі секретаря Біловус Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЦИКЛ", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення в орендоване житлове приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення в орендоване житлове приміщення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Шевченківського районного суду міста Києва від 03.07.2025 року в провадження судді Романишеної І.П. надійшла вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 08.07.2025р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 19.08.2025 року.

18.08.2025 року на адресу Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява від позивача про залишення позовної заяви без розгляду та повернення судового збору.

19.08.2025 року через систему "Електронний суд" від представника відповідача2 надійшли заперечення на заяву про залишення позову без розгляду, а також клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для вирішення питання щодо залишення позову без розгляду, встановив наступне.

Згідно із частиною четвертою статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями статті 13 ЦПК України встановлено принципи диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, який на власний розсуд розпоряджається своїми правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу. Суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 756/10846/15-ц (провадження № 61-3475св19), № 441/1609/19 від 04 квітня 2022р.).

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 січня 2024 року у цивільній справі № 303/5544/18, а також у постановах від 29.11.2018 у справі №910/22824/17 та від 13.10.2021р. у справі № 903/126/21, прийнятих Касаційним господарським судом, які також підлягають застосуванню до спірних правовідносин враховуючи, що ЦПК України та ГПК України містять тотожні норми права.

Згідно ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, оскільки позивач подав заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню, а позов слід залишити без розгляду.

Що стосується повернення судового збору.

В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (ч.3 ст.257 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 ЗУ "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням) (п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону). Якщо позовна заява/зустрічна позовна заява залишена без розгляду саме за заявою самого позивача/позивача за зустрічним позовом, то немає правових підстав для повернення судового збору. (постанова Верховного Суду №916/1615/20).

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для повернення судового збору, оскільки позовну заяву залишено без розгляду за заявою позивача.

Отже, суд приходить до висновку, що заява позивача про залишення позову без розгляду та повернення сплаченого судового збору підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 189, 196-200, 353, 354 ЦПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 ЗУ "Про судовий збір" суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про залишення позовної заяви без розгляду та повернення судового збору, - задовольнити частково.

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЦИКЛ", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення в орендоване житлове приміщення, - залишити без розгляду.

Відмовити у поверненні судового збору.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА