Справа № 2-860/2009
Провадження № 2-во/723/39/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2025 року м. Сторожинець

Сторожинецький районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді Посохова І.С.,

за участю секретаря судового засідання Полішенко С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сторожинець заяву адвоката Валешної Оксани Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 01 жовтня 2009 року у цивільній справі № 2-860/2009,

ВСТАНОВИВ:

01 жовтня 2009 року суддею Сторожинецького районного суд Чернівецької області Казюком О.О. було ухвалено рішення за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно колишнього колгоспного двору та на спадкове майно за законом.

14 серпня 2025 року представником заявника Валешною О.А. до суду подана заява про виправлення описки у рішенні суду від 01 жовтня 2009 року, у якій зазначено, що під час задоволення позовної заяви в мотивувальній та резолютивній частині помилково зазначено ідеальні частки, з яких складається спадкове майно, а саме: «Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частку спадкового майна за законом та на 1/2 частку як за членом бувшого колгоспного двору, а всього визнати за ОСОБА_2 право власності на 4/6 частки нерухомого майна, яке розташоване в АДРЕСА_1 та складається з житлового будинку літ А-1 , мансарди Мс, чотирьох ганків літ. А, а, а1, б, в, літньої кухні літ Б, бані літ В, семи сараїв Г, Д, Е, Є, Ж, З, вбиральні літ. К, хвіртки, огорожі, колонки», про що внесено відомості до ДРРП на нерухоме майно та видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно.

В свою чергу, заявниця ОСОБА_1 , яка є донькою померлої ОСОБА_2 та спадкоємицею першої черги за законом, звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується витягом про реєстрацію у спадковому реєстрі.

Під час вивчення матеріалів спадкової справи, приватним нотаріусом Унгуряну В.А. було встановлено невідповідність часток зазначених у свідоцтві про право власності на нерухоме майно та відомостей внесених у ДРРП на нерухоме майно та було роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом без виправлення часток. Зазначені описки унеможливлюють виконання судового рішення та внесення відомостей до ДРРП на нерухоме майно.

На підставі ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд вважає за можливе вирішити питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про виправлення описки, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

З матеріалів цивільної справи № 2-860/2009 вбачається, що 10.06.2009 ОСОБА_2 звернулася до Сторожинецького районного суду Чернівецької області з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно колишнього колгоспного двору та на спадкове майно за законом.

30.06.2009 позивачка по справі ОСОБА_2 подала до Сторожинецького районного суду Чернівецької області заяву про зміну позовних вимог, в якій просила постановити рішення, яким визнати за нею право власності на 3/6 (1/2) частки на майно колишнього колгоспного двору як за членом цього двору та на 1/6 частку спадщини за законом після смерті чоловіка ОСОБА_5 , а всього визнати за нею право власності на 4/6 частки домоволодіння.

Як вбачається з резолютивної частини рішення Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 01.10.2009 у справі № 2-860/2009, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено повністю та визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частку спадкового нерухомого майна за законом та на 1/2 частку як за членом бувшого колгоспного двору, а всього визнано за ОСОБА_2 право власності на 4/6 частки нерухомого майна, яке розташоване в АДРЕСА_1 та складається з житлового будинку літ А-1, мансарди Мс, чотирьох ганків літ. А, а, а1, б, в, літньої кухні літ Б, бані літ В, семи сараїв Г, Д, Е, Є, Ж, З, вбиральні літ. К, хвіртки, огорожі, колонки загальною вартістю 133 127 грн.

Крім того, суд звертає увагу на те, що описова та мотивувальна частини рішення суду щодо визначення часток та обґрунтування їх належності позивачу співпадають з висновками суду, викладеними у резолютивній частині, і не мають розбіжностей.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать зокрема написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки чи арифметичної помилки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадково під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення. Зміна суті судового рішення у спосіб виправлення описки не відповідає меті правосуддя у демократичному суспільстві, яка полягає у необхідності забезпечення кожному справедливого та публічного розгляду його справи судом, установленим законом.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 07 серпня 2025 року у справі № 757/1552/21-ц.

Отже, з досліджених у судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що в даному випадку відсутні підстави вважати, що під час ухвалення судового рішення судом допущено описку чи арифметичну помилку, оскільки описова, мотивувальна та резолютивна частини рішення суду в частині визначення часток та обґрунтування їх належності позивачу не мають розбіжностей та співпадають із заявою позивача про зміну позовних вимог. На думку суду, перегляд судом розміру часток нерухомого майна, яке перебуває у приватній власності особи в межах розгляду заяви про виправлення описки буде незаконним та не відповідатиме меті правосуддя у демократичному суспільстві, адже по своїй суті буде переглядом та зміною рішення суду, яке набрало законної сили 16 років тому.

За таких обставин суд доходить висновку, що правові підстави для виправлення описки в судовому рішенні відсутні, а тому вважає за необхідне у задоволенні заяви адвоката Валешної Оксани Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 01 жовтня 2009 року у цивільній справі № 2-860/2009 відмовити.

Керуючись ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Валешної Оксани Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 01 жовтня 2009 року у цивільній справі № 2-860/2009 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Іван ПОСОХОВ