Справа № 522/3247/13-ц
Провадження № 2-з/522/445/25
УХВАЛА

27 серпня 2025 року

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Шенцева О.П. розглянувши питання про прийняття до провадження клопотання представника ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, про визнання незаконним та скасування розпорядження недійсним, визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним договір купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

05 серпня 2025 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, про визнання незаконним та скасування розпорядження недійсним, визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним договір купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна, зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справа визначена для розгляду судді Шенцевій О.П.

Матеріали заяви представника заявника про скасування заходів забезпечення позову передані судді разом з матеріалами справи 26 серпня 2025 року, у зв`язку з перебуванням судді у щорічній основній відпустці з 28.07.2025 року по 22.08.2025 року.

Дослідивши заяву, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного:

Відповідно до ст. 1 ЦПК України Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Порядок скасування заходів забезпечення позову регулюється ст.158 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно з ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Водночас, загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у ст.183 ЦПК України.

В порушення ч. 1 ст. 183 ЦПК України, подане клопотання містить перелік документів та інших доказів, в копіях що додаються до заяви, які не завірені належним чином.

Між тим, у ч.ч.2, 4 ст.95 ЦПК України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України, до клопотання, яке подається на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, не додано доказів його надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Вимога про надання доказів надіслання заяви, скарги, клопотання чи заперечення іншим учасникам справи (провадження) стосується подання таких на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Такий правовий висновок сформований у постанові Верховного Суду від 05.11.2020 року у справі №591/1581/20.

За наслідком викладеного, вбачається, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову подано заявником після ухвалення судом рішення суду за наслідком розгляду цивільної справи, а відтак на стадії виконання судового рішення.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» визначено, що у резолютивній частині рішення у цій категорії справ суду належить зазначати конкретне майно, з якого знімається арешт, на користь кого знято арешт і за ким визнається право власності чи кому це майно передається у володіння чи є у володінні.

Також у поданому клопотанні не зазначено повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб), інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також інші загальні вимоги до форми та змісту клопотання, передбачені ст.183 ЦПК України.

Поряд з цим, згідно з ч. 1 ст. 56 ЦПК України сторона,третя особа,а такожособа,якій закономнадано правозвертатися досуду вінтересах іншоїособи,може братиучасть усудовому процесіособисто (самопредставництво)та (або)через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник, повноваження яких підтверджується довіреністю або свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених устатті 61цього Кодексу (ч. 2 ст. 60 ЦПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно доЗакону України"Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до ст. 131 2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді.

Згідно з п.п. 11 п. 16 -1 Перехідних положень Конституції України, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131 1 та статті 131- 2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

Таким чином, з наведеного вбачається, що починаючи з 01.01.2019 року заява може бути підписана представником фізичної особи виключно за умови, якщо такий представник є адвокатом.

Як вбачається із поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, Виконавчого комітету Одеської міської ради, про визнання незаконним та скасування розпорядження недійсним, визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним договір купівлі-продажу, визнання права власності, витребування майна, зобов`язання вчинити певні дії, то зазначене клопотання подано представником ОСОБА_1 - за довіреністю ОСОБА_4 та в матеріалах клопотання відсутні повноваження Білецької Олени Вікторівни як адвоката.

Підписане клопотання про скасування заходу забезпечення позову подане у справі не є таким, яким можна віднести до справ, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи), коли представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (ч. 2 ст. 60 ЦПК України).

При зверненні до суду мали бути надані документи на підтвердження повноваження адвоката, як представника, видані відповідно доЗакону України"Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Виходячи з наведеного, слід дійти висновку, що подана заява (клопотання) вимогам, встановленим ЦПК України, не відповідає.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Вказана норма статті ЦПК України є імперативною та не містить положень щодо правомочності суду на залишення заяви без руху.

Приймаючи до уваги викладене, суд позбавлений можливості вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про повернення клопотання про скасування заходів забезпечення позову, заявнику та одночасно роз`яснює, що це не позбавляє права заявника на повторне звернення до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову в порядку, встановленому ЦПК України.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.158, ч.ч.2,4 ст.183, ст.ст.258-261, 353-355 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Повернути представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_4 клопотання про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 522/3247/13-ц, без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя