Провадження №2/718/699/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2025 року м.Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області в особі судді Нагорного В.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

До Кіцманського районного суду Чернівецької області надійшла за підсудністю від Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 05.08.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

15.08.2025 до суду надійшло клопотання, до якого позивач, серед іншого, долучила позовну заяву у новій редакції, оригінал свідоцтва про шлюб.

З 18.08.2025 по 22.08.2025 головуючий суддя Нагорний В.В. перебував у щорічній основній відпустці.

Ознайомившись із змістом позовної заяви у новій редакції, суд дійшов висновку, що позивачем не в повній мірі усунуто недоліки, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху, враховуючи наступне.

Позовна заява була залишена без руху, оскільки у прохальній частині позовної заяви були відсутні персональні дані осіб, між якими позивач просить розірвати шлюб, а суд не має правових підстав на власний розсуд визначати зміст позовних вимог.

Однак, у позовній заяві у новій редакції позивач також не вказала персональних даних відповідача, з яким просить розірвати шлюб.

Крім того, позовна заява у новій редакції містить назву суду, який не є належним судом у даній справі, а саме Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області, тоді як справу передано за підсудністю до Кіцманського районного суду Чернівецької області, а відтак зазначений позивачем у позовній заяві Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області не є належним судом у даній справі.

Суд зазначає, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі за позовною заявою, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Відповідно до ч. 3, 6 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням вище викладеного, оскільки позивачем не у повній мірі усунуто недоліки, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху, суд дійшов висновку про наявність підстав вважати позовну заяву неподаною і повернення її позивачеві.

Керуючись ч.3 ст.185, ст.ст.259, 260, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Нагорний В.В.