ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5948/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" серпня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Мицик Ю.С.

за участі:

секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Мицик Ю.С. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.10.2024 справу направлено для розгляду за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 22.11.2024 справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання та встановлено сторонам у справі строки для подання заяв по суті справи.

Постановою Київського апеляційного суду від 12.02.2025 скасовано ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25.10.2024 та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14.03.2025 справу передано в провадження судді Мицик Ю.С. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 17.03.2025.

Ухвалою від 19.03.2025 суд прийняв справу до свого провадження, призначив у справі підготовче засідання на 16.04.2025 та встановив сторонам строки для подання заяв по суті справи.

16.04.2025 суд оголосив перерву у підготовчому засіданні за клопотанням відповідача.

22.04.2025 від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

02.05.2025 представник позивача подав клопотання, у якому просить суд витребувати від Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру належним чином завірену копію Акту огляду колісного транспортного засобу від 12.03.2024, складеного під час проведення транспортно-товарознавчого дослідження, з метою визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу «Mitsubishi Outlander 2.4 AT», 2008 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 .

12.05.2025 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди було знято із розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відгулі за раніше відпрацьований вихідний день та призначено підготовче засідання у справі на 11 год 00 хв 23.05.2025.

23.05.2025 в підготовчому засіданні представник позивача свої клопотання підтримав.

Відповідач в підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення виклику до суду на адресу зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 . До суду повернулось поштове повідомлення про вручення відповідачу листа із судовою повісткою. Дата вручення: 15.05.2025.

Про причини своєї неявки відповідач суд не повідомив.

Ухвалою суду від 23.05.2025 витребувано від Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру для огляду в судовому засіданні оригінал Акту огляду колісного транспортного засобу від 12.03.2024 складеного під час проведення транспортно-товарознавчого дослідження, з метою визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу «Mitsubishi Outlander 2.4 AT», 2008 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 та його належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалі справи; закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 год 00 хв 07 серпня 2025 року, встановлено загальний порядок дослідження доказів та з`ясування обставин у справі.

В судове засідання на 07.08.2025 учасники справи не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання від 07.08.2025 розгляд справи було відкладено на 26.08.2025.

26.08.2025 в судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 подав усну заяву про відвід головуючому судді Мицик Ю.С., яка занесена до протоколу судового засідання. Заява обгрунтована тим, що відповідач висловлює недовіру головуючому у вказаній справі.

Позивач та його представник про причини неявки суд не повідомили.

Вислухавши пояснення відповідача, розглянувши заяву про відвід, з точки зору національного закону - ст. 36 ЦПК України, в контексті ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо безсторонності суд зазначає наступне.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10.12.2009 у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Згідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо : він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Оцінюючи доводи заяви про відвід, суд вважає, що у даному випадку з боку заявника має місце незгода із прийнятими суддею процесуальними рішеннями та діями, що не є підставою для відводу.

Будь-яких належних та допустимих доказів про суб`єктивну упередженість та необ`єктивність судді заявник не надав. Суд звертає увагу, що особиста безсторонність суддів не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

Оскільки заява відповідача про відвід судді не містить визначених законом підстав для відводу головуючого судді Мицик Ю.С., відтак, суд дійшов висновку про безпідставність заявленого відводу, а тому відмовляє в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Мицик Ю.С. від розгляду даної справи.

Додатково суд звертає увагу та роз`яснює наступне.

Відповідно до ч. 1 та п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

За таких обставин, керуючись ст. 33-40 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити відповідачу ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Мицик Ю.С. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С.МИЦИК