Справа № 756/8822/24
Провадження № 2-і/756/39/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

представника позивача - Федосєєвої Т.Ю. ,

представника відповідача - Бабішеної М.Л. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Києві питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про визначення розміру аліментів, до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів на утримання дитини - доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 26.07.2024 прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів.

Заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 10.10.2024 задоволено позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання дитини - доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 , щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10 липня 2024 року і до досягнення дитиною повноліття, стягнуто з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 12.05.2025 поновлено представнику ОСОБА_3 - Бабішеній М.Л. строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 10.10.2024 у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів; заяву представника ОСОБА_3 - Бабішеної М.Л. про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 10.10.2024 у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів задоволено; скасовано заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 10.10.2024 у цивільній справі №756/8822/24 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів; у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - Бабішеної М.Л. про розгляд справи у загальному позовному провадженні відмовлено. Розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін.

03.06.2025 на адресу суду від представника відповіача ОСОБА_3 - адвоката Бабішеної М.Л. надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 , з підстав викладених у відзиві та у відповідності до положень ст.183 СК України, змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 у відповідності до рішення Оболонського районного суду міста Києва від 05.07.2024 (справа №756/2330/24), визначивши розмір аліментів, що стягуються на двох дітей на їх утримання, в єдиній частці від заробітку (доходу) ОСОБА_3 у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 , у зв`язку з чим просила викласти резолютивну частину рішення в наступній редакції: «Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 , аліменти на утримання дітей - сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 27 травня 2025 року і до досягнення старшою дитиною повноліття».

Крім того, до відзиву було долучено зустрічний позов про визначення розміру аліментів, що стягуються на двох дітей, в єдиній частці від заробітку (доходу) батька на їх утримання (відповідно до положень ст. 183 СК України), який було зареєстровано судом 09.06.2025, у якому адвокат Бабішена М.Л. просила суд у відповідності до положень ст.183 СК України, змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 у відповідності до рішення Оболонського районного суду міста Києва від 05.07.2024 (справа №756/2330/24), визначивши розмір аліментів, що стягуються на двох дітей на їх утримання, в єдиній частці від заробітку (доходу) ОСОБА_3 у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 , у зв`язку з чим просила викласти резолютивну частину рішення в наступній редакції: «Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 , аліменти на утримання дітей - сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 27 травня 2025 року і до досягнення старшою дитиною повноліття».

23.06.2025 до суду від представника позивача ОСОБА_4 - адвоката Федосєєвої Т.Ю. надійшла відповідь на відзив.

03.07.2025 на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Бабішеної М.Л. надійшли заперечення на відповідь на відзив.

У судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення розміру аліментів до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів.

Представник ОСОБА_3 - адвокат Бабішена М.Л. просила прийняти до спільного розгляду із первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення розміру аліментів з огляду на те, що за зустрічним позовом ставиться питання щодо визначення розміру аліментів, що підлягають стягненню з відповідача на двох дітей в єдиній частці. Відтак, первісний та зустрічний позов виникають з одних правовідносин - стягнення аліментів на утримання дитини. Крім того, задоволення зустрічного позову повністю або частково виключить задоволення первісного позову, оскільки предметом первісного позову є стягнення з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання однієї дитини, зустрічного позову - визначення розміру, що підлягає стягненню на обох дітей в єдиній частці, тобто предмет позову виникає фактично з одних і тих самих правовідносин. При цьому, вимогою за зустрічним позовом є не стягнення аліментів, а визначення розміру аліментів на утримання двох дітей в єдиній частці, оскільки заявлені позивачем за первісним позовом вимоги не відповідають вимогам Сімейного кодексу України. Оскільки ставиться питання про визначення розміру про стягнення аліментів на двох дітей, рішення про стягнення аліментів на утримання однієї дитини вже є та наразі вирішується питання про стягнення аліментів на іншу дитину, фактично предметом є стягнення аліментів на дітей сторін шляхом визначення єдиної частки, тому позовні вимоги є пов`язаними між собою. Спосіб захисту позивача за зустрічним позовом - стаття 183 СК України.

Представник ОСОБА_4 - адвокат Федосєєва Т.Ю. у судовому засіданні заперечувала проти прийняття до спільного розгляду із первісним позовом зустрічного позову, з тих підстав, що зустрічна позовна вимога стосується зміни розміру аліментів, відтак її задоволення не виключає повністю або частково задоволення первісного позову, це різні вимоги, які стосуються іншої судової справи, тому їх недоцільно розглядати в одному провадженні.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 7 статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Статтею 194 ЦПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Виходячи з предмету позову за первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , про стягнення аліментів, позивач просила стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання дитини - доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 , щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10 липня 2024 року і до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до предмету позову за зустрічним позовом ОСОБА_3 , останній просив змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 у відповідності до рішення Оболонського районного суду міста Києва від 05.07.2024 (справа №756/2330/24), визначивши розмір аліментів, що стягуються на двох дітей на їх утримання, в єдиній частці від заробітку (доходу) ОСОБА_3 у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 , у зв`язку з чим просив викласти резолютивну частину рішення в наступній редакції: «Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 , аліменти на утримання дітей - сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_3 щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 27 травня 2025 року і до досягнення старшою дитиною повноліття».

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Суд вважає, що захист права відповідача виникає у випадку порушення його прав, у зв`язку з чим він має право на подання зустрічного позову до відповідача, який порушує його права.

Проте ОСОБА_3 не пред`являє вимог щодо стягнення з ОСОБА_4 аліментів, правовідносини які і застосовуються судом при розгляді даного позову.

Крім того, один із батьків, який проживає окремо від дитини, не наділений правом звертатися до суду з вимогою зобов`язати самого себе платити аліменти на дитину у будь-якому порядку (добровільному чи примусовому). У відповідності до положення ч.3 ст.181 СК України, таке право має лише один із батьків (або інших законних представників дитини) з ким проживає дитина.

Виходячи з предмету позову, з урахуванням того, що заявлені відповідачем вимоги до позивача у справі не мають характеру зустрічних, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для прийнятття зустрічного позову, його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, оскільки по суті зустрічний позов це фактично є відзив на первісний позов з урахуванням викладеної позиції, у зв`язку з чим зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про визначення розміру аліментів слід повернути заявнику.

Керуючись статтями 193, 194, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про визначення розміру аліментів - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 19.08.2025.

Суддя М. М. Ткач