Справа №464/5534/25
пр № 2/464/2450/25
У Х В А Л А

19 серпня 2025 року суддя Сихівського районного суду м. Львова Жила В.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Магировської Олени Вікторівни про визнання договору удаваним,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, поданим в його інтересах представником ОСОБА_4 , до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Магировської О.В. у якому просить:

1. Визнати удаваним договір дарування квартири за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 02.04.2025 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Магировською Оленою Вікторівною;

2. Встановити, що вказаний договір був укладений з метою приховати договір купівлі-продажу квартири.

3. Зобов`язати Державного реєстратора внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме, а саме:

- виключити запис про право власності за ОСОБА_3 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , внесений на підставі договору дарування від 02.04.2025;

- скасувати запис про право власності за ОСОБА_2 , яка була зареєстрована власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, та відновити до попереднього стану речових прав.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передано на розгляд судді Жилі В.С.

Оглянувши матеріали позовної заяви встановлено, що така підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Положеннями п. 5 ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність, зміст якої полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

За змістом пункту 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити чіткий зміст позовних вимог спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них ) .

Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, захисту свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, а перелік способів захисту цивільних прав та інтересів наведено у статті 16 ЦК України. При цьому, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України).

Право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

При цьому, застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципу верховенства права.

Як вбачається із позовної заяви позивач просив, окрім іншого, «зобов`язати Державного реєстратора внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме, а саме:

- виключити запис про право власності за ОСОБА_3 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , внесений на підставі договору дарування від 02.04.2025;

- скасувати запис про право власності за ОСОБА_2 , яка була зареєстрована власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу, та відновити до попереднього стану речових прав».

Проте, такий зміст позовної вимоги є незрозумілим та не чітким.

Враховуючи те, що визначення предмета та підстав позову є правом позивача, приходжу до висновку, що позивачу необхідно уточнити зміст означеної позовної вимоги, а саме чітко зазначити які зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме позивач просить внести, зокрема, вказати дати та номери записів в реєстрі, як саме відновити та до якого «попереднього стану речових прав», кого зобов`язати вчинити такі дії, тощо.

При цьому, для виконання означених вимог позивачу слід надіслати до суду відповідну заяву або викласти позовну заяву у новій редакції з дотриманням вимог визначених статтями 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Положеннями підпункту 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211,20 грн. (підпункт 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону).

За умовами ч. 3 ст. 6 цього Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як видно зі змісту позовних вимог, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, зокрема: визнати удаваним договір; встановити, що такий укладений з метою приховати договір купівлі-продажу квартири; зобов`язати державного реєстратора внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме.

При цьому, судовий збір відповідно до квитанції від 11.08.2025 сплачено у розмірі 2 422,40 грн., тобто тільки за дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, позивачу, визначивши позовні вимоги, необхідно також сплати судовий збір виходячи із кількості пред`явлених (уточнених) немайнових вимог, із врахуванням вже сплаченої суми судового збору (2 422,40 грн.), у розмірах, визначених підпунктами 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», та надати суду документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави її звільнення від сплати такого відповідно до закону.

При цьому, у випадку уточнення позивачем тільки змін, які належить внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме, що будуть сформульовані як одна немайнова вимога, позивачу належить доплатити судовий збір за одну немайнову вимогу, а саме в розмірі 1 211,20 грн.

Судовий збір за подання позовних заяв до Сихівського районного суду м. Львова сплачується за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів ГУК Львiв/Сихівський р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 38008294, банк одержувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, рахунок UA0013956, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Частиною першою статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, про що повідомити позивача, надавши строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Магировської Олени Вікторівни про визнання договору удаваним, залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити позивача та надати строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Володимир ЖИЛА