Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/8323/25

Провадження № 2/185/6395/25

26 серпня 2025 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Бабія С.О., за участю секретаря судового засідання Вакули В.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Донецької міської ради Донецької області про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В :

25.07.2025 року через систему «Електронний суд» позивач звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області із даним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірне майно належить позивачу на підставі договору дарування квартири від 13.03.2001, зареєстрованого приватним нотаріусом Сліпко О.В. та було зареєстроване у Донецькому бюро технічної інвентаризації. Внаслідок військових дій, спричинених агресією РФ проти України, спірне майно було пошкоджене. Під час вирішення питання внесення інформації про пошкоджене/знищене майно виявилося, що право власності в Реєстрі прав власності на нерухоме майно та в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутнє. З метою реєстрації права власності в Державному реєстрі на квартиру позивач звернулася до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Тернопільської міської ради Тернопільської області для державної реєстрації права власності на квартиру в АДРЕСА_1 , проте 27.05.2025 року у здійсненні реєстрації права власності на квартиру було відмовлено, у зв`язку з тим, що інформація стосовно реєстрації права власності на квартиру відсутня, тому позивачі змушена звертатися до суду з позовом.

Ухвалою суду від 01.08.2025 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

У судове засідання позивач, відповідачі не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомленій належним чином. Позивач подав заяву про розглчяд справи за відсутності його представника.

На підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних матеріалів, ухваливши заочне рішення. Позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Судом встановлено, та матеріалами справи підтверджено, що позивачу ОСОБА_1 на підставі договору дарування 13.03.2001 року № 929 належить квартира АДРЕСА_1 .

Згідно технічного паспорта на дану квартиру вбачається, що квартира розташована на 4 поверсі 9 поверхового будинку і складається з № 1 житлової кімнати, площею 12,7 кв.м., № 2 житлової кімнати 16,8 кв.м., кухні площею 6,9 кв.м, ванної кімнати площею 2,3 кв.м., вбиральня площею 01,1 кв.м., коридору площею 6,10 кв.м., балкону площею 2 кв. м., загальна площа 45,9 кв.м, житловою 29,5, висота приміщень 2,52 м.

Згідно з Законом України «Про правовий режим воєнного стану» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами), з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, дія якого продовжена до теперішнього часу.

Рішенням Державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Тернопільської міської ради Тернопільської області від 27 травня 2025 року № 79112609 було відмовлено в проведенні реєстраційних дій через те, що інформація стосовно реєстрації права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 відсутня.

Відповідно до вимог ст.55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст. 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності є непорушним.

Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України).

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2, 6 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь які дії, які не суперечать закону, а держава не втручається у здійснення власником права власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

У відповідності із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно із ч. 2 ст. 3 та п.1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Державній реєстрації прав підлягають, зокрема, право власності.

Підпунктом 1 пункту 1 наказу Міністерства юстиції України від 09 червня 2023року №2179/5 «Про проведення державної реєстрації в межах декількох адміністративно-територіальних одиниць» установлено, що у сфері державної реєстрації прав державна реєстрація права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, місцезнаходженням яких є Автономна Республіка Крим, Донецька, Запорізька, Луганська, Миколаївська, Харківська, Херсонська області, місто Севастополь, проводиться незалежно від місцезнаходження нерухомого майна.

Особливості державної реєстрації прав на період дії воєнного стану та протягом одного місяця з дня його припинення або скасування визначені постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209 «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану».

В інший спосіб визнати право власності позивача на спірне майно та зареєструвати його в Державному реєстрі речових прав не має можливості.

Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України,

суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 45.9 м.кв. житловою 29,5 м.кв.

Заочне рішення може бути переглянуте Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя С. О. Бабій