СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/8339/25
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

26 серпня 2025 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди у загальному розмірі 441 374,51 грн.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Справу передано судді 25 серпня 2025 року.

Дослідивши подану позовну заяву з доданими до неї матеріалами, суд дійшов наступного висновку.

Даний позов повинен розглядатись в порядку цивільного судочинства, за інстанційною і територіальною юрисдикцією підсудний Святошинському районному суду міста Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позову, відмови у відкритті провадження у справі згідно ст.ст. 185, 186 ЦПК України на даний час не встановлені.

Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 277 ЦПК України).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Ч. 2 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Так, п. 5 ч. 4 ст. 274 ЦПК України визначає, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Системне тлумачення зазначених норм дозволяє дійти висновку, що для розгляду справ, не зазначених в частині першій статті 274 ЦПК України, які відповідно до частини другої статті 274 ЦПК України можуть розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, у вказаному порядку необхідне волевиявлення про це позивача, оформлене у вигляді відповідного клопотання. Суд за результатами розгляду клопотання, з урахуванням конкретних обставин справи, може його або задовольнити, або відмовити в задоволенні та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. В свою чергу відсутність клопотання позивача про розгляд справи, яка відповідно до частини другої статті 274 ЦПК України може розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження, про застосування вказаного порядку унеможливлює розгляд такої справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Вказане узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 22 квітня 2024 року у справі № 161/14919/22.

Клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній. Таке клопотання має стосуватися розгляду в порядку спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд не приймає його до розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч.ч. 1, 2 ст. 276 ЦПК України).

В поданому позові заявлене клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (пункт другий прохальної частини).

Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі суд зважає на наявне клопотання представника позивача про розгляд справи у спрощеному порядку та те, що ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року становить 757 000 гривень 00 копійок), оскільки ціна позову становить 441 374 гривні 51 копійка.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З врахуванням предмету спору, категорії справи, ціни позову та враховуючи положення п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Обставини, передбачені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які б перешкоджали розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, відсутні.

Керуючись ст.ст. 187, 274-279 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди - прийняти до розгляду і відкрити провадження у справі.

Розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Копію ухвали направити сторонам, а відповідачу, крім того, копію позовної заяви з додатками.

Відповідачу встановити п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву на позовну заяву з моменту вручення йому копії цієї ухвали. Відзив разом із додатками до нього направляються відповідачем до суду разом із підтвердженням відправлення такого відзиву із доданими до нього додатками іншим учасникам справи.

Позивач має право протягом п`яти днів з моменту отримання відзиву подати відповідь на відзив, в якій викласти свої пояснення, аргументи і міркування щодо наведених у відзиві заперечень, мотиви їх визнання або відхилення. Відповідь на відзив разом із додатками направляється до суду позивачем разом із підтвердженням відправлення такої відповіді на відзив разом із додатками іншим учасникам справи.

Відповідач має право протягом п`яти днів з моменту отримання відповіді на відзив подати заперечення, в яких викласти свої пояснення, аргументи і міркування щодо наведених позивачем у відповіді на відзив поясненнях, мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення разом із додатками направляються до суду відповідачем разом із підтвердженням відправлення таких заперечень із додатками іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзив, відповідь на відзив, заперечення) є їх правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Роз`яснити учасникам справи про умови розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, який здійснюється за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше (ч. 5 ст. 279 ЦПК України). За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду, розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом із позовною заявою або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 279 ЦПК України).

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін, суд досліджує належні та допустимі докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Горбенко