Справа № 201/9835/25
Провадження 2/201/4517/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах, -

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

08.08.2025р. позивачка через підсистему «Електронний суд» звернулася до Соборного районного суду міста Дніпра із вказаним позовом, датованим 08.08.2025р., в якому просить:

- зменшити розмір аліментів з неї на дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 до загального розміру на всіх дітей 1/2 частини заробітної плати (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, щомісяця;

- звільнити її від сплати аліментів на дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- звільнити її від сплати заборгованості за аліментами, яка матиме місце станом на день ухвалення рішення в цій справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2025р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла до суду 11.08.2025р.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Щодо відповідності позовної заяви вимогам ст.175 ЦПК України.

За положеннями п. 5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення доказів, які підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачкою заявлені три вимоги про зменшення розміру аліментів (ціною, як вказує позивачка 374 400грн), звільнення від сплати аліментів, та звільнення від сплати заборгованості по аліментам.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а немайнового характеру - судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

За положеннями ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік.

Відтак за позовні вимоги про зменшення розміру аліментів належить сплатити 2 995грн 20коп., як розраховано позивачкою.

За позовні вимоги про звільнення від сплати аліментів 3 456грн (36 000х12х0,8).

Ціна позову в частині вимог про звільнення від сплати заборгованості з аліментів позивачці невідома; як вона вказує у позові, актуальний розрахунок цієї суми на її запит державним виконавцем ще не наданий.

За положеннями ч.2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відтак суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу про звільнення від сплати заборгованості з аліментів, виходячи з такого.

Як випливає із позову, між сторонами у цій справі тривали й тривають численні судові спори.

З Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що в провадженні Соборного районного суду міста Дніпра перебувала цивільна справа ЄУН 201/1655/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Розгляд справи судом першої інстанції завершений постановленням рішення. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/127563923#)

У цьому рішенні поміж інших фактичних обставин справи також встановлено, що станом на 19.05.2025 у ОСОБА_1 наявна заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої згідно розрахунку державного виконавця від 09.05.2025 за період з 16.04.2024 по 30.04.2025р.р. становить 446 400грн.

Рішення суду першої інстанції наразі оскаржується, але Єдиний державний реєстр судових рішень не містить даних про оскарження ОСОБА_6 розрахунку державного виконавця від 09.05.2025р., хоча в судовому засіданні приймав участь її представник, а відтак про наявність цього розрахунку обізнаний.

Зараз, згідно наданих суду квитанцій про добровільну сплату ОСОБА_6 аліментів випливає, що нею добровільно сплачено після 30.04.2025р. аліменти в сумі 1 166грн 33коп (21.05.2025р.), 1 200грн (16.06.2025), а всього 2 366грн 33коп.

Як вказує сама ОСОБА_7 у поданому нею зараз позові, вона не має регулярного доходу і вимушена просити про допомогу у фінансових питаннях свого старшого сина ОСОБА_8 , а також позичати кошти у друзів і знайомих.

З вищевикладеного слід дійти висновку, що окрім 2 366грн 33коп сплачених аліментів інших сум в рахунок аліментів після 30.04.2025р. позивачкою не сплачувалось. В протилежному випадку щонайменше вона б подала про це квитанції.

А відтак слід попередньо визначити суму судового збору за вимогу про звільнення від сплати аліментів в розмірі 4 416грн (446 400+108 0002 366,33), враховуючи, що згідно розрахунку державного виконавця від 09.05.2025р. за період з 16.04.2024 по 30.04.2025р.р. заборгованість ОСОБА_9 з аліментів становить 446 400грн; що аліментів за період з 01.05.2025 по 31.07.2025р.р. слід сплатити 108 000грн. і що після 30.04.2025р. ОСОБА_7 сплатила 2 366грн 33коп аліментів і інших квитанцій про сплату не подавала, а у позові посилається на скрутне матеріальне становище, з чого можна зробити висновок, що інших платежів не було.

Разом із цим суд зауважує, що у випадку отримання актуального розрахунку суми заборгованості з аліментів на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який позивачкою вже витребуваний у державного виконавця (як вона сама зазначає у своїй позовній заяві) ОСОБА_7 може сплатити судовий збір, виходячи із суми, розрахованої виконавцем, з розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

А тому за заявлені позовні вимоги, які не є похідними одна від одної і об`єднані позивачкою з метою процесуальної економії, що не дає пільг зі сплати судового збору, слід сплатити 10 867грн 20коп (2 995,20+3 456+ 4 416). Ця сума обчислена з врахуванням пониженого коефіцієнту 0,8.

Позивачка просить звільнити її від сплати судового збору, а в разі відмови відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на те, що в 2024 році не мала будь-якого доходу, всі кошти і все її майно арештовані, що унеможливлює здійснення будь-яких платежів; у 2024р. від відповідача ОСОБА_2 вона отримала аліментів 684 783грн 87коп, які не включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку відповідно до положень підпункту 165.1.14. Податкового кодексу України та є власністю їх дітей ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

За положеннями ч.ч.1,2 ст. 8 Закону України про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання щодо звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст. 5 Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим ст. 5 Закону, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення (аналогічна позиція викладена в постанові ВП ВС від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18). Відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених ст. 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання про відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Як встановлено судом з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішенням від 29.04.2025р. Соборного районного суду міста Дніпра стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) в розмірі 121 754грн 82коп (https://reyestr.court.gov.ua/Review/126975435#), а додатковим рішенням від 07.05.2025р. у цій же справі (https://reyestr.court.gov.ua/Review/127356645) стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в сумі 18 000грн із заявлених до стягнення 34 125грн. вже сплачених витрат на правову допомогу. Рішення набрали законної сили.

Також впродовж 2024р. позивачкою ініційовані численні апеляційні та касаційні провадження, за які вона сплачувала як судовий збір, так і несла витрати на професійну правову допомогу у справах ЄУН 201/9187/24, ЄУН 201/3322/24, 201/8220/22.

Також у рішенні Соборного районного суду міста Дніпра у ЄУН 201/1655/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , між іншими обставинами також встановлено, що згідно із протоколом проведення електронного аукціону (торгів) від 15.07.2024 № 616127, ОСОБА_1 є переможцем аукціону, проведеного ДП «Сетам», із придбання 1/4 частини житлової трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (дата проведення аукціону: 15.07.2024). Як видно із протоколу, для участі необхідно було сплатити 51970 грн (гарантійний внесок) 1 039 400 грн (стартова ціна).

У цій справі позивачка вказує, що орієнтовно планує понести 25 000грн витрат на правову допомогу.

Врахувавши викладене суд критично відноситься до тверджень позивачки стосовно відсутності у неї доходів, які б не дозволяли їй сплатити судовий збір в сумі 10 867грн 20коп, а відтак не вбачає підстав для її звільнення від сплати судового збору або відстрочки його сплати.

Відтак позивачу слід сплатити за подання цього позову 10 867грн 20коп, про що подати суду квитанцію. Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Підсумки

З врахуванням викладеного позивачці пропонується подати суду позовну заяву, яка має містити зазначення доказів, які підтверджують обставини, якими позивачка обгрунтовує свої вимоги подати позовну заяву з виправленими недоліками разом із доказами направлення іншим учасникам справи та із квитанцією про сплату судового збору у визначеній судом сумі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за позовну вимогу про звільнення ОСОБА_1 від сплати заборгованості по аліментам в розмірі 4 416 гривень.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, звільнення від сплати аліментів та заборгованості по аліментах - залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення суми судового збору до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів, в іншій частині не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева