Справа № 621/182/25
Провадження № 2-с/621/13/25
Ухвала

Іменем України

15 серпня 2025 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Вельможна І.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Зміївським районним судом Харківської області 11 лютого 2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу,

у с т а н о в и в:

22 квітня 2025 року ТОВ "Газорозподільні мережі України" в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу, які надавалися за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01.02.2024 по 31.12.2024 в сумі 794 грн 288 к.

11 лютого 2025 року Зміївським районним судом Харківської області видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" заборгованості з вартості послуги з розподілу природного газу за період з 01.02.2024 року по 31.12.2024 року, станом на 31.12.2024 року в сумі 794 (сімсот дев`яносто чотири) грн. 28 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 302 грн 80 коп.

13.08.2025 на електронну адресу Зміївського районного суду Харківської області з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 відправник ОСОБА_2 надійшла заяву, в якій ОСОБА_3 просить визнати причину пропуску процесуального строку, встановленого для подання заяви про скасування судового наказу поважною, та поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу виданого Зміївським районним судом Харківської області від 11.02.2025 у справі № 621/182/25; скасувати судовий наказ Зміївського районного суду Харківської області від 11.02.2025 у справі № 621/182/25.

Ознайомившись з поданою заявою та додатками до неї матеріалами, дійшов наступного:

Статтями 170, 171 Цивільного процесуального кодексу України визначено підстави для скасування судового наказу за заявою божника та регламентовано порядок розгляду таких заяв.

Так, відповідно до частини 1-5 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 2 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Згідно частини 4 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до положень частини 5 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до частини 6 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини 7 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до частини 8 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Відповідно до частини 6 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За приписами частини 8 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до частини 2 статті 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги", електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг, зокрема, кваліфікованого електронного підпису.

При цьому, слід зазначити, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", що розміщений: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

За приписами статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Водночас, ОСОБА_1 подано заяву про скасування судового наказу шляхом надсилання до Зміївського районного суду Харківської області документів в електронному вигляді на електронну адресу суду. Проте сама заява не містять відомостей, що вона сформована та підписана у підсистемі "Електронний суд". Так, позовна заява не містять ні застережень про підпис документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифікату відкритого ключа, ні доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позов заявником, а також не містять сертифікату відкритого ключа.

Відтак, суд позбавлений технічної та процесуальної можливості встановити дотримання заявником вимог щодо підписання заяви електронним цифровим підписом, а тому заявнику слід звернутися з вказаною позовною заявою з використанням сервісу "Електронний суд" та скріпити документи електронно-цифровим підписом або особисто чи через представника звернутися до суду зі заявою в письмовій формі.

Згідно з частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України, до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно з приписами частини 2 статті 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Заявниця не зазначила жодних причини пропущення строку, встановленого частиною 1 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України, обмежившись посиланням на те, вона перебуває за кордоном з 13.02.2024 та випадково дізналася про існування оспорюваного наказу.

Разом з тим, до заяви додано скрін-шот з додатку "Дія" відповідно до якого інформація щодо винесення судового рішення по справі № 621/182/25, з можливістю перегляду самого рішення, надійшла в за стосунок "Дія" користувача в розділі "Судові послуги" 18.02.2025 о 18:52 годині, 09.04.2025 о 19:51 та 10.04.2025 о 18:52 годині, тоді як ОСОБА_1 з заявою про скасування судового наказу Зміївського районного суду Харківської області від 11.02.2025 звернулася лише 13.08.2025, тобто з пропуском встановленого частиною 1 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України строку.

Відповідно до частини 6 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки, заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам частини 3 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України, зокрема подана подана електронною поштою заява, не підписана представником боржників із використанням особистого ключа, кваліфікованого електронного підпису, то належить повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 11.02.2025 у справі № 621/182/25.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 260, 261, 352, 354 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Зміївським районним судом Харківської області 11 лютого 2025 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Харківської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з розподілу природного газу - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасники справи, а також особи, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвалу повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Зміївський районний суд Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 15.08.2025.

Суддя: