Справа № 386/1425/25
Провадження № 2/386/538/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

25 серпня 2025 року селище Голованівськ

Суддя Голованівського районного судуКіровоградської області Гут Ю. О.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , 12.08.2025 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в якій просить визнати відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

13.08.2025 ухвалою суду позовна заява була залишена без руху,з підстав: позовна заява не містить:

зазначення в кого у наявності знаходяться оригінали письмових доказів, копії яких додано до заяви , оскільки в позові вказано, що їй невідомо щодо наявності у іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів , копії яких додано до заяви.

зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а саме: факт звернення до ЦНАП із питанням зняття відповідача з реєстрації за заявою власника квартири та рішення посадової особи органу реєстрації або адміністратор центру надання адміністративних послуг про відмову у знятті із задекларованого/зареєстрованого місця проживання особи ( п. 61 та п. 69 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 "Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад"), оскільки в позові позивачем вказано, що зняти з реєстрації відповідача в ЦНАП не має можливості так як відповідач призовного віку.

Верховний Суд в постанові від 24 грудня 2020 року по справі № 369/6361/15-ц, провадження № 61-7233св19 (ЄДРСРУ № 93835783) дійшов до висновку, що перелік поважності причин непроживання в житловому приміщенні законодавство не встановлює, у зв`язку з чим зазначене питання суд вирішує в кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи. В свою чергу доказами, що відповідач не проживає в спірному приміщенні, можуть бути зокрема: правовстановлюючі документи, які підтверджують факт власності спірним майном; довідка з ЖЕКу/ОСББ про склад сім`ї або проживаючих; показання свідків; матеріали судових або виконавчих проваджень; документи про створення іншої сім`ї; трудові контракти відповідача в іншій місцевості; договори орендованого помешкання відповідачем у іншій місцевості/оплата комунальних послуг; листи / телеграми з іншого регіону тощо. Згідно зі статтею 72 ЖК Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Засадничими принципами цивільного судочинства, як відомо, є змагальність та диспозитивність, що покладає на позивача обов`язок з доведення обґрунтованості та підставності усіх заявлених вимог. Саме на позивача покладається обов`язок надати належні та допустимі докази на доведення власної правової позиції. Отже, позивач, як особа, яка на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами на звернення до суду за захистом порушеного права, визначає докази, якими підтверджуються доводи позову та спростовуються заперечення відповідача проти позову, доводиться їхня достатність та переконливість.

Копія ухвали суду про залишення заяви без руху направлена представнику позивача в її електронний кабінет, відповідно до довідки про доставку електронного документу, документ останнім доставлено 29.07.2025, для усунення цих недоліків судом був установлений десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали, у зв`язку з чим останнім днем для усунення недоліків 25.08.2025.

22.08.2025 представник позивача наддала суду клопотання на виконання ухвали судувід 13.08.2025 до якої додала копію акту обстеження про встановлення на факт проживання від 21.08.2025.

Станом на 25.08.2025 недоліки вказані в ухвалі суду позивачем в повному обсязі не виконані.

Відповідно частин 1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи те, що представник позивача протягом десяти днівв повному обсязі не усунув недоліки, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху, тому позовна заява має бути визнана неподаною та повернута представнику позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - визнати неподаною та повернути представнику позивача.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддеюта може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Гут Ю. О.