Справа № 214/8079/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглядаючи подання головного державного виконавця Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Горняк Оксани Олександрівни про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами,

ВСТАНОВИВ:

Головний державний виконавець Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Горняк О.О. звернулася до суду з поданням про визначення частки майна ОСОБА_1 в квартирі по АДРЕСА_1 , якою боржник волоіє спільно з іншими особами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали подання, суд дійшов таких висновків.

Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду.

Цивільно-процесуальним законодавством не визначено вимог до форми та змісту заяви про визначення частки майна боржника у майні.

Так, відповідно до п.3 постанови Пленуму ВСУ «Про практику розгляду судами скарг на рішення,дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 №14 скарги, заяви, подання, які подаються учасниками виконавчого провадження з питань пов`язаних з виконанням судового рішення, мають відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим положеннями ЦПК України.

Відповідно до вимог методичних рекомендацій «Щодо порядку підготовки та надіслання державними виконавцями до суду подань і заяв», викладених у листі МЮУ від 18.12.2006 N 25-1/899/7 заява (подання) державного виконавця повинні містити чіткі та конкретні питання, які ставить державний виконавець на вирішення суду, чітку вказівку яким чином, на погляд державного виконавця, суду необхідно вирішити поставлене питання. Державний виконавець повинен зазначити в чому полягає складність виконання рішення чи в зв`язку з чим таке рішення неможливо виконати. У разі звернення з питання визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, - у поданні має бути розрахована така частка.

Зокрема, зазначити конкретне майно, в якому слід визначити частку, розрахувати розмір частки, зазначити інших співвласників такого майна як заінтересованих осіб, зазначити в чому полягає складність самостійно визначити частку боржника, викласти обставини, якими державний виконавець обґрунтовує свої вимоги, в чому полягає складність виконання рішення.

Відповідно до роз`яснень викладених у п.12 постанови Пленуму ВСУ «Про практику розгляду судами скарг на рішення,дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 №14 такі подання мають розглядатися з обов`язковим викликом у судове засідання не лише державного виконавця, боржника, стягувача, а й учасників спільної власності майна.

Відповідно до статті 443 ЦПК України питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця; суд у десятиденний строк розглядає це питання у судовому засіданні з повідомленням сторін та заінтересованих осіб; неявка сторін та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами.

У зазначеній статті йдеться про розгляд подання виконавця не у позовному провадженні, а в окремій процедурі, пов`язаній з виконанням судових рішень. У зв`язку з цим, постає питання про можливість суду у межах такою спрощеної і стислої за часом процедури вирішити питання обсягу прав боржника на певне майно.

Разом з тим, у поданні відсутня розрахована державним виконавцем частка, беручи до уваги, що з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у відомостях про одного із власників майна ОСОБА_2 зазначено «особа померла», однак державним виконавцем вказана інформацію не з`ясована шляхом направлення відповідного запиту до відділу ДРАЦСу, суду відповідні відомості не надані.

Таким чином, державним виконавцем не вчинені всі можливі виконавчі дії та не в повній мірі вжито всіх заходів стосовно встановлення співвласників нерухомого майна, а саме не надано суду доказів щодо дійсного на час подання зареєстрованого місця проживання всіх співвласників, з метою належного їх виклику (шляхом витребування відповідних відомостей), та не надано відомостей щодо цивільної правоздатності співвласників спірного майна (з урахуванням відомостей щодо ОСОБА_2 ,), оскільки такі подання мають розглядатися з обов`язковим викликом у судове засідання не лише державного (приватного) виконавця, боржника, стягувача, а й учасників спільної власності на майно, а відсутність актуальних відомостей про співвласників нерухомого майна позбавляє суд можливості визначити коло заінтересованих осіб.

Крім того, загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань визначені у статті 183 ЦПК України.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено, - він встановлюється судом (ч.3 ст.182 ЦПК України).

Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення) (пункт 6 частини 1 статті 183 ЦПК України).

Частиною другою статті 183 ЦПК України встановлено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 31 січня 2024 року у справі №750/14000/21.

При цьому порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила).

Відповідно до пункту 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що на заявника покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії подання і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення (постанова Верховного Суду від 20 січня 2022 року у cправі № 916/1618/21), а отже на підтвердження направлення учасникам справи відповідного подання по суті обов`язково мають додаватися оригінали: опису вкладення (із зазначенням номеру поштової накладної), квитанції (фіскальний чек) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення, службовий чек (накладна).

Однак державний виконавець не дотрималася визначеного процесуального порядку та не надала опису вкладення, як доказу направлення подання з додатками учасникам процесу, поданого на стадії виконання судового рішення, а тому суд приходить висновку про повернення подання без розгляду.

При цьому суд наголошує, що повернення поданні без розгляду не перешкоджає повторному пред`явленню після усунення обставин, що викликали його повернення.

Керуючись статтями 83, 141, 183, 270, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути без розгляду подання головного державного виконавця Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Горняк Оксани Олександрівни про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 18 серпня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко