ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/87/25
Номер провадження: 22-ц/819/448/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Приходько Л. А.,

суддів: Базіль Л. В.,

Радченка С. В.,

секретар Андреєва В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Міністерства освіти і науки України,

відповідач - Херсонський державний аграрно-економічний університет,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника Міністерства освіти і науки України - Халько Вікторії Анатоліївни на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 11 квітня 2025 року, у складі головуючого судді Зуб І.Ю.,

встановив:

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства освіти і науки України (далі - МОН України або відповідач 1), Херсонського державного аграрно-економічного університету (далі - ХДАЕУ або відповідач 2) в якому просив: 1) визнати протиправним і скасувати наказ Міністерства освіти і науки України від 03 грудня 2024 року № 381-к-24 «Про звільнення ОСОБА_1 »; 2) визнати протиправним і скасувати наказ Херсонського державного аграрно-економічного університету від 24 грудня 2024 року № 625/КП «Про припинення роботи ОСОБА_1 на посаді ректора ХДОЕУ»; 3) поновити ОСОБА_1 на посаді ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету з дня звільнення 30 листопада 2024 року; 4) стягнути з Міністерства освіти і науки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 30 грудня 2024 року по дату прийняття рішення по справі; 5)стягнути з Міністерства освіти і науки України на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати; 6) допустити негайне виконання рішення в частині поновлення на роботі.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що на виборах ректора ХДАЕУ 21 червня 2023 року трудовим колективом університету ректором обрано Кирилова Ю.Є.

Наказом МОН України від 13 липня 2023 року №234-к-23 ОСОБА_1 призначено на посаду ректора строком на 5 років з 14 липня 2023 року до 13 липня 2028 року, як обраного за конкурсом на умовах, викладених у контракті.

13 липня 2023 року між ОСОБА_1 та МОН України укладено контракт № АЗ-ІІ строком дії до 13 липня 2025 року.

Відповідно до наказу ХДАЕУ від 15 листопада 2024 року №66/вп «Про надання щорічної відпустки» ОСОБА_1 відбув у щорічну відпустку тривалістю 28 календарних днів з 02 грудня 2024 року по 29 грудня 2024 року.

У зв`язку із призначенням його на посаду ректора ХДАЕУ та відновленням проведення спеціальних перевірок, у грудні 2023 року ОСОБА_1 надав згоду МОН на проведення спеціальної перевірки.

Листом від 26 грудня 2023 року № 117/2176-23 МОН скеровано до Національного агентства з питань запобігання корупції запит про перевірку відомостей щодо ОСОБА_1 , який претендує на зайняття посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком.

Листом від 16 жовтня 2024 року Національне агентство з питань запобігання корупції направило на адресу Міністерства освіти і науки України інформацію про результати спеціальної перевірки стосовно ОСОБА_1 , до якого долучено Результати спеціальної перевірки щодо достовірності відомостей, зазначених у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік.

Відповідно до Інформації НАЗК про результати проведеної спеціальної перевірки стосовно ОСОБА_1 було встановлені ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування що має вартість і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону на загальну суму 2 385 480.80грн. При цьому НАЗК зазначено, що рішення щодо результатів розгляду (врахування) надання кандидатом на посаду пояснень та виправлення розбіжностей приймається органом, на посаду в якому претендує особа.

Листом МОН України від 25 жовтня 2024 року № 15/3947-24 позивачу надано можливість письмових пояснень. Вказаний лист отриманий останнім 05 листопада 2024 року.

Листом від 08 листопада 2024 року ОСОБА_1 надав МОН України пояснення щодо виявлених НАЗК розбіжностей та ознак подання недостовірних відомостей, який був отриманий МОН України 14 листопада 2024 року.

29 листопада 2024 року МОН України складено Довідку про результати спеціальної перевірки щодо ОСОБА_1 № 117/6-84, в якій зазначено, що відомостей, які не відповідають встановленим законодавством вимогам для зайняття ОСОБА_1 посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком виявлено.

На думку позивача, МОН не було прийнято жодного рішення за результатами розгляду наданих ОСОБА_1 , пояснень.

03 грудня 2024 року МОН України прийнято наказ №381-к-24 «Про звільнення ОСОБА_1 ».

24 грудня 2024 року ХДАЕУ прийнято № 625/КП «Про припинення роботи ОСОБА_1 на посаді ректора ХДАЕУ».

З наказом МОН України від 03 грудня 2024 року №381-к-24 та з Довідкою про результати спеціальної перевірки щодо ОСОБА_1 від 29 листопада2024 року № 117/6-84 позивач ознайомився лише 24 грудня 2024 року.

Відповідно до листа НАЗК від 17 грудня 2024 року № 49-01/96737-24, Агентство повідомило позивача, що надані ним пояснення є обґрунтованими, а ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей спростовані.

На звернення ОСОБА_1 від 26 грудня 2024 року щодо скасування довідки про результати спеціальної перевірки та наказу про звільнення від 03 грудня 2024 року №381-к-24, МОН України повідомило, що звернення буде розглянуто у строки визначені Законом України «Про звернення громадян». Станом на час звернення до суду з цим позов відповідь від МОН України не надійшла.

Вважає, що спеціальна перевірка проведена відносно нього з порушенням порядку встановленого Законом України «Про запобігання корупції» та Порядком проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища та посад з підвищеним корупційним ризиком, вказуючи на те, що МОН України надані ним пояснення не розглянуто та не враховано при прийнятті рішення. Міністерство обмежилось лише інформацією наданою НАЗК, якою встановлено розбіжності у поданій позивачем декларації за 2022 рік, за результатами чого на підставі припущень дійшов висновку, що такі дії кандидата на посаду ректора не сумісні з обійманням у подальшому посади ректора та можуть свідчити про недоброчесність кандидата. Вказане рішення не містить вмотивованих висновків щодо врахування, як обставин, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон (пояснення та уточнюючі документи), так і інших обставин, що мають значення у конкретній ситуації.

Посилаючись на те, що наказ МОН України від 03 грудня 2024 року №381-к-24 прийнятий без урахування критеріїв, що випливають із принципів законності та обґрунтованості вважає його незаконним та таким що підлягає скасуванню. Наказ ХДАЕУ від 24 грудня 2024 року ХДАЕУ прийнято № 625/КП підлягає скасуванню як похідний.

Також вказував на допущенні МОН України вимоги трудового законодавства, вказуючи на те, що в порушення вимог статті 47 КЗпП України ні в день прийняття спірного наказу, ні до теперішнього часу Міністерство копію наказу від 03 грудня 2024 року №381-к-24 позивачу не надано та жодним доступним способом ознайомити працівника з наказом не скористалось.

Також вказує на незаконність звільнення в період перебування його у відпустці.

Вказуючи на відсутність законної підстави для його звільнення, позивач просив поновити його на роботі з дати його звільнення та стягнути з МОН України середній заробіток за час вимушеного прогулу виходячи із розрахунку 1820.52 грн за кожен робочий день вимушеного прогулу.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 11 квітня 2025 року позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства освіти і науки України від 03.12.2024 р. № 381-К-24 «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Визнано протиправним та скасовано наказ Херсонського державного аграрно- економічного університету від 24.12.2024 № 625/КП «Про припинення роботи ОСОБА_1 на посаді ректора ХДАЕУ».

Поновлено ОСОБА_1 на посаді ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету з дня звільнення 30 грудня 2024 року.

Стягнуто з Міністерства освіти і науки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення до дня поновлення на роботі, тобто за період з 30 грудня 2024 року по 11 квітня 2025 року у розмірі136539.00грн.

Стягнуто з Міністерства освіти і науки України у дохід держави судовий збір в сумі 1288.60грн.

Стягнуто з Херсонського державного аграрно-економічного університету у дохід держави судовий збір в сумі 1288.60грн.

Допущено негайне виконання рішення в частині поновлення на посаді.

Рішення мотивовано тим, що МОН України була порушена процедура притягнення до відповідальності за результатами спеціальної перевірки, оскільки, в порушення абзацу 2 частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» позивача було ознайомлено з Довідкою про результати спеціальної перевірки тільки після його звернення та не враховано подані пояснення позивача, які послугували підставою для звільнення, а тому він був позбавлений надати свої зауваження з відповідним їх розглядом відповідачем протягом 7 днів.

Оскільки звільнення позивача відбулося з порушенням вимог трудового законодавства, а тому трудові права позивача підлягають захисту шляхом скасування оскаржуваних наказів та поновлення його на роботі на займаній посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу визначений судом з урахуванням вимог Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100(зі змінами).

12 травня 2025 року представником Міністерства освіти і науки України Хілько В.А. подана, сформована в системі «Електронний суд», апеляційна скарга, в якій в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти по справі нове рішення, яким у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

Підставою апеляційного оскарження судового рішення представник відповідача зазначив неправильне застосування судом норм матеріального і порушення норм процесуального права та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, зазначивши, що МОН, як суб`єкт призначення, надав позивачу можливість подання пояснень щодо встановлених перевіркою НАЗК. Позивач скористався своїм правом, надавши МОН письмові пояснення. Проте матеріали справи не містять відомості та/або інформації, що позивач, відповідно до законодавства, вчинив дії стосовно виправлення розбіжностей у декларації. Частиною 9 статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що особи, при значені відповідно до абзацу 2 частини п`ятої цієї статті, підлягають звільненню із займаної посади протягом трьох робочих днів з дня не проходження спеціальної перевірки, передбаченої статтями 56 і 57 Закону України «Про запобігання корупції» .

МОН на підставі інформації про результати спеціальної перевірки стосовно позивача сформовано довідку про результати спеціальної перевірки від 29 листопада 2024 року, яка і стала підставою для винесення оскаржуваного наказу.

З аналізу абзацу 2 частини 3 статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» вбачається, що надання можливості ознайомитися з довідкою про результати спеціальної перевірки та надати зауваження є правом органу державної влади та особи відповідно, а не обов`язком.

На вимогу позивача від 09 грудня 2024 року МОН надало ОСОБА_1 в межах своїх повноважень, копію довідки про результати спеціальної перевірки.

А відтак заявник вважає, що звільнення ОСОБА_1 відбулося з дотриманням законодавства, що регулює спірні відносини.

Крім того, заявник зазначає, що повноваження, пов`язані з нарахуванням заробітної плати педагогічних та інших працівників є автономією навчального закладу, гарантованою Законом України «Про вищу освіту», у яке Міністерство не має права втручатися.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін, вказуючи на те, що апелянтом не спростовано, що наказ про його звільнення прийнятий без урахування критеріїв, що випливають з принципів законності та обґрунтованості рішень, прийнятих суб`єктом владних повноважень, є невмотивованим і безпідставним, таким, що прийнятий з порушенням процедури звільнення під час перебування у відпустці, не ознайомлення з наказом про звільнення, неповідомлення про прийняте рішення за результатами спецперевірки).

У відзиві на апеляційну скаргу представник Херсонського державного аграрно-економічного університету проректор з наукової роботи Грановська В. вказувала на те, що підтримує правову позицію викладену у відзиві на позовну заяву від 16 січня 2025 року, в якій зазначено, що позовні вимоги Університет визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення.

Будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи учасники справи в судове засідання не з`явилися.

ОСОБА_1 04 липня 2025 року подав заяву в якій просив справу розглядати без його участі, зазначивши, що підтримує позицію викладену у відзиві на апеляційну скаргу. Апелянтом не наведено підстав для скасування, на його думку, законного та обґрунтованого рішення суду.

Представник МОН України Матвіюк М.А. 04 серпня 2025 року подав заяву, в якій просив справу розглядати за відсутності уповноваженого представника Міносвіти, зазначивши, що Міністерство підтримує доводи апеляційної скарги в повному обсязі.

Представник ХДАЕУ проректор з наукової роботи Грановська В. у відзиві на апеляційну скаргу просила справу розглядати у відсутність представника університету.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Отже, зі змісту вказаної норми права вбачається, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. З врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

З огляду на вказане та враховуючи передбачені чинним процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, обізнаність учасників справи про дату, час та місце розгляду справи, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи.

Відповідно до частини першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, у визначених цивільно-процесуальним законом межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам рішення суду в повній мірі не відповідає.

Судом встановлено 13 липня 2023 року між МОН України в особі міністра Лісового О.В. та ОСОБА_1 укладено контракт №А3-ІІ, за умовами якого ОСОБА_1 призначається ректором ХДАЕУ на строк дії цього контракту. Сторонами узгоджено строк дії цього контракту з 14 липня 2023 року до 13 липня 2028 року(пункт17). Пунктом 14 Контракту визначені підстави для припинення контракту, у тому числі і до закінчення строку дії контракту. Крім того пунктом 15 Контракту передбачена можливість застосування додаткових підстав для припинення контракту (інші випадки передбачені законодавством). Згідно пункту 16 Контракту у разі розірвання контракту з підстав, передбачених цим контрактом, звільнення провадиться згідно з пунктом 8 частини першої статті 36 КЗпП України.

Наказом МОН №234-к-23 від 13 липня 2023 року ОСОБА_1 призначено ректором Херсонського державного аграрно-економічного університету строком на п`ять років з 14 липня 2023 року по 13 липня 2028 року як обраного за конкурсом на умовах, викладених у контракті. Підстава: протокол № 7 виборчої комісії з виборів керівника закладу вищої освіти ХДАЕУ від 21 червня 2023 року, контракт від 13 липня 2023 року №А3-ІІ.

Відповідно до статей 56-58 Закону України «Про запобігання корупції» та Порядку проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища та посад з підвищеним корупційним ризиком, затвердженого постановою КМУ від 25 березня 2015 року №171, в редакції постанови КМУ від 27 серпня 2022 року №959 Міністерством освіти і науки України організовано проведення спеціальної перевірки стосовно ОСОБА_1 , як ректора ХДАЕУ, про що листом від 17 листопада 2023 року № 15/5389-23 повідомлено позивача.

Згідно з інформації НАЗК від 16 жовтня 2024 року щодо результатів спеціальної перевірки щодо достовірності відомостей, зазначених особою у декларації кандидата на посаду особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2022 рік за результатами спеціальної перевірки декларації ОСОБА_1 встановлено ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування що має вартість і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону на загальну суму 2 385 480.80грн.

Крім того, НАЗК додатково роз`яснено, що у разі встановлення за результатами спеціальної перевірки факту розбіжностей у поданій претендентом на посаду декларації посадовою особою (органом), яка (який) організовує проведення спеціальної перевірки, надається можливість претенденту на посаду протягом п`яти робочих днів надати письмове пояснення за таким фактом. Рішення щодо результатів розгляду (врахування) наданих на посаду пояснень та витравлення розбіжностей приймається органом, на посаду в якому претендує особа. Повторного проведення спеціальної перевірки за результатами розгляду пояснень та виправлення розбіжностей органом, на посаду в якому претендує особа, Законом не передбачено.

Вказана інформація надіслана на адресу МОН України 16 жовтня 2024 року за № 49-01/77620-24 з вимогою надати до НАЗК копію письмових пояснень претендента на посаду протягом 10 днів з дня одержання таких пояснень та повідомити про прийняте рішення.

25 жовтня 2024 року Департаментом кадрового забезпечення МОН України направлено лист № 15/3947-24 (здано на пошту) на адресу ОСОБА_1 про надання письмових пояснень щодо виявлених в ході спеціальної перевірки ознак відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування що має вартість і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону на загальну суму 2 385 480.80грн. А також пояснень щодо відомостей, які не були зазначені у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації.

09 листопада 2024 року ОСОБА_1 направив (здав на пошту) на адресу Міністерства письмові пояснення щодо виявлених в ході спеціальної перевірки ознак відображення у декларації недостовірних відомостей та відомостей, які не були зазначені у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, з доданням відповідних документів, які отримані адресатом 14 листопада 2024 року.

29 листопада 2024 року директором департаменту кадрового забезпечення МОН України Фурлет Н. складено довідку № 117/6-84 про результати спеціальної перевірки відомостей щодо ОСОБА_1 у якій зазначено, що за результатами спеціальної перевірки встановлено ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування що має вартість і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону на загальну суму 2 385 480.80грн((1497402.80+340000+ 609867.31+21988) - (109766.11+2474800+1950162.80+ 320000) = -2385480.80) :

-у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2021 рік (залишок коштів на 01.01.2022 року в т.ч. дружини) кандидат на посаду зазначив: 56000.00доларів США (еквівалент згідно з середньорічним курсом НБУ за 2016-2021роки - 1497402.80грн), 340000.00грн.

-відповідно до інформації з ДРФО за 2022 рік доходи кандидата на посаду (без урахування сплачених податків у розмірі 109.766.11грн) становлять 609867.31грн.

-доходи дружини кандидата на посаду відповідно до інформації з ДРФО за 2022 рік становлять 21988.00грн.

-відповідно до інформації з ДРФО дружиною кандидата у 2022 році здійснено видаток, а саме купівля квартири на суму 2474800.00грн;

-у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2022 рік кандидат на посаду зазначив (в т.ч. дружини): 70000 доларів США(еквівалент згідно з середньорічним курсом НБУ за 2016-2022 роки - 1950162.80); 320000грн.

Також у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації кандидат не зазначив земельні ділянки загальною площею: 1000кв.м, кадастровий номер :01:001:1095, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 29 вересня 2020 року; 921 кв.м., кадастровий номер :01:001:1026, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 05 червня 2020 року, які знаходяться у власності дружини кандидата відповідно до відомостей з ДРРП та ДЗК.

У розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації кандидат не зазначив станом на 31 грудня 2022 року на праві власності дружини житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , дата державної реєстрації 05 червня 2020 року, реєстраційний номер 101.

Відповідно до вказаної довідки відомості, які не відповідають встановленим законодавством вимогам для зайняття ОСОБА_1 посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком виявлено.

Відомості про ознайомлення позивача з вказаною довідкою, до прийняття рішення щодо звільнення позивача, в матеріалах справи відсутні.

На підставі наказу ХДАЕУ від 15 листопада 2024 року, виданого за погодженням з МОН України від 12 листопада 2024 року, ОСОБА_1 перебував у щорічній основній відпустці тривалістю 28 календарних днів з 02 грудня 2024 року по 29 грудня 2024 року.

Наказом МОН України № 381-к-24 від 03 грудня 2024 року достроково припинено дію контракту від 13 липня 2023 року № АЗ-П та звільнено ОСОБА_1 з посади ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету 30 грудня 2024 року, як такого, що не пройшов спеціальну перевірку.

В той же день копія цього наказу надіслана Департаментом кадрового забезпечення МОН України на адресу ХДАЕУ для виконання.

Підставами звільнення зазначено: частина друга статті 58 Закону України «Про запобігання корупції, частина дев`ята статті 10 Закону України«Про правовий режим воєнного стану», частина перша статті 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», пункт 8 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України, пункти 15, 16 контракту від 13 липня 2023 року.

09 грудня 2024 року позивач звернувся до МОН України з листом про надання довідки про результати спеціальної перевірки щодо нього для ознайомлення та подання зауважень.

Копія довідки про результати спеціальної перевірки надана ОСОБА_1 лише 20 грудня 2024 року, що вбачається з листа МОН України від 20 грудня 2024 року №1/24058-24.

З листа НАЗК від 17 грудня 2024 року № 49-01/96737-24 вбачається, що за наслідками розгляду листа ОСОБА_1 від 10 грудня 2024 року щодо окремих питань спеціальної перевірки, встановлено, що МОН України листом від 03 грудня 2024 року № 1/22698-24 надіслало до НАЗК пояснення ОСОБА_1 , за результатами опрацювання яких встановлено, що наведені ним доводи обґрунтовані, а ознаки відображення недостовірних відомостей спростовані.

Наказом ХДАЕУ від 24 грудня 2024 року № 625/КП, на підставі наказу Міністерства освіти і науки України від 03 грудня 2024 року № 381-к-24 «Про звільнення ОСОБА_1 » припинено ОСОБА_1 роботу на посаді ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету 30 грудня 2024 року у зв`язку із достроковим припиненням дії контракту від 13 липня 2023 року № АЗ-ГІ укладеного з Міністерством освіти і науки України.

26 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до МОН України зі зверненням, в якому посилаючись на неврахування Міністерством наданих ним пояснень, на відповідь НАЗК від 17 листопада 2024 року відповідно до якої надані ним пояснення є обґрунтованими, а ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей спростовані, жодної обставини, передбачені пунктом 2 статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» за результатами спеціальної перевірки не встановлено, просив скасувати довідку про результати спеціальної перевірки щодо ОСОБА_1 та скасувати наказ про його звільнення.

Відповідно до довідки №1853/02-23/22 від 31 грудня 2024 року ОСОБА_1 за жовтень, листопад 2024 року нарахована заробітна плата у сумі 74641.53грн за 41 відпрацьованих робочих днів. Середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 становила 1820,52 грн.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про запобігання корупції", Законом України "Про вищу освіту", Законом України "Про правовий режим воєнного стану" та Порядком проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 171(в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2022 р. № 959).

Підпунктом (а) пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, зокрема, є посадові особи юридичних осіб публічного права.

Частиною першою статті 34 Закону України «Про вищу освіту» встановлено, що безпосереднє управління діяльністю закладу вищої освіти здійснює його керівник (ректор, президент, начальник, директор тощо). Його права, обов`язки та відповідальність визначаються законодавством і статутом закладу вищої освіти.

Статтею 42 Закону України «Про вищу освіту» визначений порядок обрання, призначення та звільнення з посади керівника закладу вищої освіти.

Відповідно до абзаців 11, 13 частини третьої цієї статті у разі якщо особа (кандидатура), обрана відповідно до цього Закону керівником закладу вищої освіти, не пройшла спеціальної перевірки, крім осіб, обраних керівниками закладів вищої освіти, що є юридичними особами приватного права, засновник (засновники) або уповноважений ним (ними) орган (особа) протягом семи календарних днів після закінчення спеціальної перевірки оголошує новий конкурс на заміщення посади керівника закладу вищої освіти.

Керівник закладу вищої освіти може бути звільнений з посади засновником (засновниками) або уповноваженим ним (ними) органом (особою), а також у зв`язку з прийняттям рішення про його відкликання вищим колегіальним органом громадського самоврядування, який його обрав на посаду з підстав, визначених законодавством про працю, за порушення статуту закладу вищої освіти та умов контракту.

У відповідності до статті 56 Закону України «Про запобігання корупції», стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, а також посад з підвищеним корупційним ризиком, перелік яких затверджується Національним агентством, проводиться спеціальна перевірка, у тому числі щодо відомостей, поданих особисто (частина перша статті 56 Закону ).

Організація проведення спеціальної перевірки покладається на керівника (заступника керівника) державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування або їх апарату, на зайняття посади в якому претендує особа, крім випадків, установлених законом. Для забезпечення організації проведення спеціальної перевірки керівник відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування або їх апарату може визначити відповідальний структурний підрозділ (частина друга статті 56 Закону).

Спеціальній перевірці підлягають відомості про особу, яка претендує на зайняття посади, зазначеної в частині першій цієї статті, зокрема щодо: 1) наявності судового рішення, що набрало законної сили, згідно з яким особу притягнуто до кримінальної відповідальності, в тому числі за корупційні правопорушення, а також наявності судимості, її зняття, погашення; 2) факту, що особа піддана, піддавалася раніше адміністративним стягненням за пов`язані з корупцією правопорушення; 3) достовірності відомостей, зазначених у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 4) наявності в особи корпоративних прав; 5) стану здоров`я (в частині перебування особи на обліку в психоневрологічних або наркологічних закладах охорони здоров`я), освіти, наявності наукового ступеня, вченого звання; 6) відношення особи до військового обов`язку; 7) наявності в особи допуску до державної таємниці, якщо такий допуск необхідний згідно з кваліфікаційними вимогами до певної посади; 8) поширення на особу заборони займати відповідну посаду, передбаченої положеннями Закону України «Про очищення влади» (частина третя).

Частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що у період дії воєнного стану особи призначаються на посади державної служби, посади в органах місцевого самоврядування, посади керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки, комунальних підприємств, установ, організацій керівником державної служби або суб`єктом призначення, сільським, селищним, міським головою, головою районної, районної у місті, обласної ради, начальником відповідної військової адміністрації без конкурсного відбору, обов`язковість якого передбачена законом, на підставі поданої заяви, заповненої особової картки встановленого зразка та документів, що підтверджують наявність у таких осіб громадянства України, освіти та досвіду роботи згідно з вимогами законодавства, встановленими щодо відповідних посад, а також за наявності у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», який набрав чинності 12 жовтня 2023 року, внесені зміни до частини сьомої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в частині доповнення його наступним змістом, а саме: особи, призначені на посади у період дії воєнного стану, для забезпечення проведення спеціальної перевірки, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», а також перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», подають документи, передбачені частиною другою статті 57 Закону України «Про запобігання корупції», не пізніше 31 січня 2024 року, у разі якщо такі декларації та/або документи не були подані ними раніше, або протягом 90 календарних днів з дня припинення обставин, визначених абзацами другим і третім частини восьмої цієї статті.

Абзацом 3 частини першої статті 57 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Порядок проведення спеціальної перевірки та форма згоди на проведення спеціальної перевірки затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Порядок проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 171 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2022 р. № 959).

Тобто у позивача як посадової особи посадової особи юридичної особи публічного права, який був обраний та призначений на посаду ректора ХДАЕУ відповідно до вимог Закону України «Про вищу освіту», в період дії воєнного стану виник обов`язок по виконанню вимог Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з внесеними до нього Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», після набрання ними чинності, в частині подання документів, передбачених частиною другою статті 57 Закону України «Про запобігання корупції» для забезпечення проведення спеціальної перевірки, передбаченої цим Законом України.

Відповідно до частини другої статті 57 Закону України «Про запобігання корупції» для проведення спеціальної перевірки особа, яка претендує на зайняття посади, подає до відповідного органу: 1) письмову згоду на проведення спеціальної перевірки; 2) автобіографію; 3) копію паспорта громадянина України; 4) копії документів про освіту, вчені звання та наукові ступені; 5) медичну довідку про стан здоров`я за формою, затвердженою Міністерством охорони здоров`я України щодо перебування особи на обліку в психоневрологічних або наркологічних закладах охорони здоров`я; 6) копію військового квитка або посвідчення особи військовослужбовця (для військовослужбовців або військовозобов`язаних); 7) довідку про допуск до державної таємниці (у разі його наявності).

Згідно положень частини третьої статті 57 Закону України «Про запобігання корупції», після одержання письмової згоди особи, яка претендує на зайняття посади, на проведення спеціальної перевірки орган, на посаду в якому претендує особа, не пізніше наступного дня надсилає до відповідних державних органів, до компетенції яких належить проведення спеціальної перевірки відомостей, передбачених у частині третій статті 56, або до їх територіальних органів (за наявності) запит про перевірку відомостей щодо особи, яка претендує на зайняття відповідної посади, за формою, яку затверджує Кабінет Міністрів України. Запит підписує керівник органу, на посаду в якому претендує особа в разі його відсутності - особа, яка виконує обов`язки керівника, або один з його заступників відповідно до розподілу функціональних обов`язків. До запиту додаються копії документів, зазначених у частині другій цієї статті.

У відповідності до частини першої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції», інформація про результати спеціальної перевірки, підписана керівником органу, що проводив перевірку, а в разі його відсутності - особою, яка виконує його обов`язки, або заступником керівника органу відповідно до розподілу функціональних обов`язків, подається до органу, який надіслав відповідний запит, у семиденний строк з дати надходження запиту.

Під час проведення спеціальної перевірки між органами (підрозділами), які її проводять, можуть здійснюватися взаємодія та обмін відомостями щодо особи, зокрема щодо осіб, які претендують на зайняття посад, перебування на яких становить державну таємницю. Такі взаємодія й обмін здійснюються у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частиною другою статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що, рішення про призначення (обрання) або про відмову у призначенні (обранні) на посаду, пов`язану із виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, приймається після проведення спеціальної перевірки.

У разі встановлення за результатами спеціальної перевірки факту розбіжностей у поданих претендентом на посаду автобіографії та/або декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік посадовою особою (органом), яка (який) організовує проведення спеціальної перевірки, надається можливість претенденту на посаду протягом п`яти робочих днів надати письмове пояснення за таким фактом та/або виправити таку розбіжність.

У разі встановлення за результатами спеціальної перевірки відомостей про претендента на посаду, які не відповідають встановленим законодавством вимогам для зайняття посади, посадова особа (орган), яка (який) здійснює призначення (обрання) на цю посаду, відмовляє претенденту у призначенні (обранні) на посаду.

Особа, щодо якої за результатами спеціальної перевірки встановлено обставини, які є підставою для відмови у призначенні (обранні) на посаду, вважається такою, що не пройшла спеціальну перевірку.

Рішення про відмову у призначенні (обранні) на посаду за результатами спеціальної перевірки може бути оскаржено до суду.

За приписами частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції», орган, на посаду в якому претендує особа, на підставі одержаної інформації готує довідку про результати спеціальної перевірки за формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України.

Особи, щодо яких проведена спеціальна перевірка, мають право на ознайомлення з довідкою про результати спеціальної перевірки та в разі незгоди з результатами перевірки можуть подати відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування свої зауваження у письмовій формі. Ці зауваження підлягають розгляду у семиденний строк з дня їх надходження.

З матеріалів справи вбачається, що листом департаменту кадрового забезпечення Міністерства освіти і науки України за підписом директора департаменту Фурлет Н. від 17 листопада 2023 року № 15/5389-23, для забезпечення проведення спеціальної перевірки, ОСОБА_1 запропоновано подати декларації за 2021- 2022 роки та забезпечити подання до департаменту кадрового забезпечення МОН документів, відповідно Порядку проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 171.

ОСОБА_1 для проведення спеціальної перевірки надано письмову згоду на проведення перевірки та інші документи визначені Законом та Порядком.

Частиною восьмою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачений виключний перелік підстав та обставин щодо не проведення спеціальної перевірки, а саме: спеціальна перевірка, передбачена Законом України «Про запобігання корупції», стосовно осіб, які претендують на зайняття посад або призначені у період дії воєнного стану на посади, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, перелік яких затверджується Національним агентством з питань запобігання корупції, а також перевірка, передбачена Законом України «Про очищення влади», стосовно осіб, які претендують на зайняття або призначені у період дії воєнного стану на посади, щодо яких здійснюються заходи з очищення влади (люстрації), під час дії воєнного стану не проводяться у разі: 1) знаходження органу, який відповідає за організацію спеціальної перевірки або перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», на територіях, на яких ведуться активні бойові дії, або на тимчасово окупованих територіях України, перелік яких визначається в установленому законодавством порядку; 2) виконання особами, які призначені на відповідну посаду у період дії воєнного стану, завдань в інтересах національної безпеки і оборони України, безпосередньої участі у веденні воєнних (бойових) дій, перебування у районі проведення воєнних (бойових) дій та отримання додаткової винагороди, призначеної для військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, поліцейських на період дії воєнного стану, та/або на тимчасово окупованій території України.

Проведення спеціальної перевірки, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», а також перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», стосовно осіб, призначених у період дії воєнного стану, щодо яких такі перевірки у цей період не проводилися, здійснюється протягом 30 днів з дня завершення строку для подання документів, необхідних для проведення спеціальної перевірки, крім випадків звільнення такої особи до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» або закінчення проведення зазначених перевірок під час дії воєнного стану.

Спеціальна перевірка не проводиться стосовно осіб, які призначаються на посади за результатами конкурсу на таку саму посаду, за умови що стосовно таких осіб вже проводилася спеціальна перевірка під час дії воєнного стану.

Міністерством освіти і науки України на адресу Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК) направлено запит про проведення перевірки щодо особи, яка претендує на зайняття посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища або посади з підвищеним корупційним ризиком, а саме щодо кандидата на посаду ректора ХДАЕУ МОН України ОСОБА_1 .

За результатами проведення спеціальної перевірки щодо достовірності відомостей, зазначених особою у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2022 рік, керівником відділу проведення спеціальних перевірок Управління проведення спеціальних перевірок та контролю за своєчасністю подання декларацій ОСОБА_2 складено інформаційний лист, в якому зазначено, що у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації кандидат не зазначив:

- земельні ділянки загальною площею: 1000кв.м, кадастровий номер :01:001:1095, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 29 вересня 2020 року; 921 кв.м., кадастровий номер :01:001:1026, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 05 червня 2020 року, які знаходяться у власності дружини кандидата відповідно до відомостей з ДРРП та ДЗК;

- житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , дата державної реєстрації 05 червня 2020 року, реєстраційний номер 101, який станом на 31 грудня 2022 року знаходився у власності дружини, відповідно до відомостей ДРРП.

За результатами проведення спецперевірки встановлено ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації, які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону, на загальну суму 2385480.80грн: у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2021 рік (залишок коштів на 01.01.2022 року в т.ч. дружини) кандидат на посаду зазначив : 56000.00доларів США (еквівалент згідно з середньорічним курсом НБУ за 2016-2021 роки - 1497402.80грн); 340000.00грн.

Відповідно до інформації з ДРФО за 2022 рік доходи кандидата на посаду (без урахування сплачених податків у розмірі 109.766.11грн) становлять 609867.31грн.

Доходи дружини кандидата на посаду відповідно до інформації з ДРФО за 2022 рік становлять 21988.00грн.

Крім того, відповідно до інформації з ДРФО дружиною кандидата у 2022 році здійснено видаток, а саме купівля квартири на суму 2474800.00грн

У розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2022 рік кандидат на посаду зазначив (в т.ч. дружини): 70000 доларів США(еквівалент згідно з середньорічним курсом НБУ за 2016-2022 роки - 1950162.80); 320000грн.

Отже (1497402.8 + 340000 + 609867.31 + 21988) - (109766.11 + 2474800 + 1950162.80 + 320000) = - 2385480.80.

09 листопада 2024 року ОСОБА_1 направив (здав на пошту) на адресу МОН України письмові пояснення щодо виявлених в ході спеціальної перевірки ознак відображення у декларації недостовірних відомостей та відомостей, які не були зазначені у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, з доданням відповідних документів, які отримані адресатом 14 листопада 2024 року, в яких вказував, що у 2020 році він з дружиною тривалий час не спілкувався, дружина ОСОБА_3 поїхала жити до своїх батьків, про вчинені нею правочини у цей період він не знав. В цей час дружина, на підставі договору дарування набула право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , дата державної реєстрації 05 червня 2020 року, реєстраційний номер 101 та на земельну ділянку під ним площею 921кв.м., кадастровий номер :01:001:1026. Дарувальником була мати дружини ОСОБА_4 . Про набуття вказаного будинку та земельної ділянки він не знав та не міг знати, оскільки згода іншого з подружжя для договору дарування не передбачена, а у добровільному порядку дружина його не повідомила. Земельна ділянка площею 1000кв.м, кадастровий номер :01:001:1095 придбана його дружиною безоплатно на підставі рішення Стрілківської сільської ради, відповідно до положень статей 81, 121 ЗК України. Для реєстрації зазначеного права власності згода іншого подружжя також не потрібна, а про набуття права власності дружина його не повідомила.

17 жовтня 2019 року ОСОБА_3 був укладений попередній договір № 7425/ФК2/3-12/-26 про укладення в майбутньому договору купівлі-продажу об`єкту, що будується (квартиру) після здійснення усіх платежів, прийняття будинку в експлуатацію та реєстрації права власності. 22 жовтня 2019 року дружиною було здійснено забезпечувальний авансовий платіж на суму 2397866.00грн, що підтверджується відповідною квитанцією. У деклараціях за 2019, 2020 та 2021 роки у розділі «Об`єкти незавершеного будівництва» ним було відображено об`єкт незавершеного будівництва - квартиру. При цьому, відповідно до пункту 91 роз`яснень НАЗК інформація про вартість об`єкта незавершеного будівництва в декларації не зазначається, оскільки декларування такої інформації не вимагається законом. Другий авансовий платіж в розмірі 76934.00грн внесений ОСОБА_3 31 січня 2022 року, що також підтверджується квитанцією. Відповідно до договору купівлі-продажу квартири об`єкт було здано в експлуатацію та набуто на нього право власності 02 лютого 02022 року, що відображено у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації за 2022 рік, відповідно до пункту 90 роз`яснень НАЗК. Загальна вартість квартири становила 2474800.00грн (2397866.00 - сплачено у 2019 році + 76934.00 - сплачено у 2022 році).

29 листопада 2024 року директором департаменту кадрового забезпечення МОН України Фурлет Н. складено довідку про результати спеціальної перевірки щодо позивача як претендента на посаду ректора ХДАЕУ в якій вказано, що відомості, які не відповідають встановленим законодавством вимогам для зайняття ОСОБА_1 посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком виявлено.

А саме за результатами спеціальної перевірки відомостей про особу, яка претендує на зайняття посади, встановлено ознаки відображення у декларації недостовірних відомостей, оскільки такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, і можуть відрізнятися від достовірних на суму, яка перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на дату подання такої декларації, які потребують додаткових пояснень кандидата на посаду відповідно до частини 2 статті 58 Закону, на загальну суму 2385480.80грн.

Також у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації кандидат не зазначив:

- земельні ділянки загальною площею: 1000кв.м, кадастровий номер :01:001:1095, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 29 вересня 2020 року; 921 кв.м., кадастровий номер :01:001:1026, дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 05 червня 2020 року, які знаходяться у власності дружини кандидата відповідно до відомостей з ДРРП та ДЗК;

- житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , дата державної реєстрації 05 червня 2020 року, реєстраційний номер 101, який станом на 31 грудня 2022 року знаходився у власності дружини, відповідно до відомостей ДРРП.

Наказом МОН України № 381-к-24 від 03 грудня 2024 року достроково припинено дію контракту від 13 липня 2023 року № АЗ-П та звільнено ОСОБА_1 з посади ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету 30 грудня 2024 року, як такого, що не пройшов спеціальну перевірку.

В той же день копія цього наказу надіслана Департаментом кадрового забезпечення МОН України на адресу ХДАЕУ для виконання.

Наказом ХДАЕУ від 24 грудня 2024 року № 625/КП припинено ОСОБА_1 роботу на посаді ректора Херсонського державного аграрно-економічного університету 30 грудня 2024 року у зв`язку із достроковим припиненням дії контракту від 13 липня 2023 року № АЗ-ГІ укладеного з Міністерством освіти і науки України. Підстава наказ Міністерства освіти і науки України від 03 грудня 2024 року № 381-к-24 «Про звільнення ОСОБА_1 »

За положеннями статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» рішення щодо результатів розгляду (врахування) наданих кандидатом на посаду пояснень та виправлення розбіжностей приймається органом, на посаду в якому претендує особа.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, щодо врахування Міністерством письмових пояснень поданих ОСОБА_1 , зазначених вище.

Фактично складаючи довідку про результати спеціальної перевірки щодо позивача як претендента на посаду ректора ХДАЕУ директор департаменту кадрового забезпечення МОН України Фурлет Н. обмежилась лише інформацією, наданою НАЗК, якою встановлено наявність ознак відображення ОСОБА_1 у декларації недостовірних відомостей, на підставі чого дійшла висновку про виявлення відомостей, які не відповідають встановленим законодавством вимогам для зайняття ОСОБА_1 посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком.

При цьому вказана довідка не містить мотивів відхилення або врахування наданих позивачем пояснень, а отже, прийнята без врахування критеріїв, що випливають із принципів законності та обґрунтованості рішень, прийнятих суб`єктом владних повноважень.

Крім того, зі змісту листа НАЗК від 17 грудня 2024 року № 49-01/96737-24 вбачається, що за результатами опрацювання пояснень ОСОБА_1 , надісланих МОН України листом від 03 грудня 2024 року № 1/22698-24, встановлено, що наведені позивачем доводи обґрунтовані, а ознаки відображення недостовірних відомостей спростовані.

Після отримання 20 грудня 2024 року на письмову вимогу від 09 грудня 2024 року копії довідки про результати спеціальної перевірки ОСОБА_1 , у зв`язку з незгодою з результатами перевірки на адресу МОН України 26 грудня 2024 року направлені письмові зауваження відповідно до вимог визначених частиною третьою статті 58 Закону України «Про запобігання корупції».

Проте матеріали справи не містять будь-яких відомостей щодо розгляду Міністерством цих зауважень в порядку і строки визначені законом.

Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Міністерством порушений порядок щодо прийняття рішення про звільнення позивача за результатами спеціальної перевірки, оскільки відповідач самостійно не надав оцінку наданим поясненням ОСОБА_1 та звернувся із відповідним запитом до Національного агентства з питань запобігання корупції. Проте, не отримавши відповіді від Національного агентства з питань запобігання корупції Міністерством прийнято оскаржуваний наказ. Крім того, в порушення вимог частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» Міністерство не розглянуло у строк визначений цією статтею письмові зауваження ОСОБА_1 щодо довідки про результати спеціальної перевірки.

Отже рішення суду в цій частині ухвалено судом з додержанням з додержанням норм матеріального і процесуального права, і підстави для його скасування чи зміни відсутні.

Частиною першою статті 235 КЗпП України передбачено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необхідність скасування наказу МОН України від 03 грудня 2024 року № 381-К-24 «Про звільнення ОСОБА_1 », наказу ХДАЕУ від 24 грудня 2024 року № 625/КП «Про припинення роботи ОСОБА_1 на посаді ректора ХДАЕУ» та поновлення позивача на посаді ректора ХДАЕУ.

Відповідно до приписів частини другої статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більш як за один рік.

Стягуючи середній заробіток за час вимушеного прогулу з Міністерства суд першої інстанції виходив з того, що контракт укладено з Міністерством освіти і науки України.

Проте колегія суддів з таким висновком погодитися не може.

Так, відповідно до пункту 1 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №630(далі - Положення) Міністерство освіти і науки України (МОН) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. МОН є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за діяльністю закладів освіти, підприємств, установ та організацій, які надають послуги у сфері освіти або провадять іншу діяльність, пов`язану з наданням таких послуг, незалежно від їх підпорядкування і форми власності.

підпунктами 77, 77-1, 77-2 пункту 4 Положення визначено, що МОН відповідно до покладених на нього завдань, зокрема: розробляє пропозиції щодо обсягів матеріально-технічного і фінансового забезпечення закладів освіти; формує пропозиції про обсяг освітніх субвенцій, державного фінансування середньої, професійної (професійно-технічної), вищої освіти та стипендійного фонду; розподіляє освітні субвенції та державне фінансування середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти та стипендійний фонд закладів освіти, що перебувають у сфері його управління.

Відповідно пунктів до 5, 22, 23, 24-3, 25 частини другої статті 32 Закону України «Про вищу освіту» заклади вищої освіти мають рівні права, що становлять зміст їх автономії та самоврядування, у тому числі мають право:

формувати та затверджувати власний штатний розпис відповідно до законодавства; провадити фінансово-господарську та іншу діяльність відповідно до законодавства та статуту закладу вищої освіти; розпоряджатися власними надходженнями (для закладів вищої освіти державної і комунальної форми власності), зокрема від надання платних послуг; самостійно визначати статті та обсяги витрат власних надходжень; здійснювати інші права, що не суперечать законодавству.

Укладаючи контракт з ОСОБА_1 , як з обраним керівником закладу вищої освіти, Міністерством освіти і науки України діяло, як центральний орган виконавчої влади в сфері освіти і науки, у підпорядкуванні та сфері управління якого перебуває Університет(засновник закладу вищої освіти), відповідно до частини третьої статті 42 Закону України «Про вищу освіту». В трудових відносинах ОСОБА_1 перебуває не з МОН України, а з ХДАЕУ, саме до повноважень якого відноситься нарахування заробітної плати працівникам, у тому числі і ректору.

А отже середній заробіток за час вимушеного прогулу має бути стягнений з Університету, а не з Міністерства.

Визначаючи розмір середнього заробітку, суд першої інстанції правильно виходив з положень Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100, згідно якого середньомісячна зарплата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, із якого пов`язана виплата, тобто до звільнення працівника з роботи (абз.3 п.2). Основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з п. 8 згаданого Порядку визначається діленням заробітної плата за фактично відпрацьовані протягом 2-х місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абз. 2 п. 8 Порядку № 100). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні 2 календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, установленим із дотриманням вимог законодавства.

Разом з тим суд помилково визначив період за який має бути нарахований середній заробіток за вимушений прогул з 30 грудня 2024 року по 11 квітня 2025 року (75 робочих днів). Оскільки, як вбачається з наказів МОН України від 03 грудня 2024 року № 381-К-24 «Про звільнення ОСОБА_1 », наказу ХДАЕУ від 24 грудня 2024 року № 625/КП «Про припинення роботи ОСОБА_1 на посаді ректора ХДАЕУ» ОСОБА_1 звільнений 30 грудня 2024 року, який і є останнім робочим днем. Тобто середній заробіток за час вимушеного прогулу підлягає стягненню за період з 31 грудня 2024 року по 11 квітня 2025 року (74 робочих дня) у розмірі 134718.48грн ( 74641,53 : 41 * 74 = 134718.48).

Отже з урахуванням вимог закону, встановлених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення в частині стягнення з МОН України на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким стягнути ХДАЕУ на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 31 грудня 2024 року по 11 квітня 2025 року у розмірі 134718.48грн.

Відповідно во вимог частини 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

В силу вимог частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду частково скасовано з ухваленням нового рішення, необхідно рішення в частині розподілу судових витрат змінити, стягнувши з МОН в дохід держави судовий збір в розмірі 1211.20грн. та стягнути з ХДАЕУ у дохід держави судовий збір в розмірі 2558.38грн (1211.20 + 1347.18=2558.38).

Керуючись статтями 367, 374, 375, 376, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника Міністерства освіти і науки України - Халько Вікторії Анатоліївни задовольнити частково.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 11 квітня 2025 року в частині стягнення з Міністерства освіти і науки України на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасувати, ухвалити в цій частині нове рішення.

Стягнути з Херсонського державного аграрно-економічного університету (, м. Херсон, вул. Стрітенська, 23) на користь ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 31 грудня 2024 року по 11 квітня 2025 року у розмірі 134718 (сто тридцять чотири тисячі сімсот вісімнадцять) гривень 48 копійок.

Це ж рішення в частині розподілу судових витрат змінити, стягнувши з Міністерства освіти і науки України ( , м. Київ, пр. Берестейський, буд. 10) в дохід держави судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок та стягнути з Херсонського державного аграрно-економічного університету (, м. Херсон, вул. Стрітенська, 23) у дохід держави судовий збір в розмірі 2558 (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят вісім) гривень 38 копійок.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складений 18 серпня 2025 року.

Головуючий Л.А. Приходько

Судді: Л. В. Базіль

С. В. Радченко