ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

18 липня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, яка зокрема складається із квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Позивач зазначив, що вказана квартира була придбана батьками позивача у 1996 році за спільні кошти, однак право власності на неї було зареєстровано саме за ОСОБА_3 . У 2000 році шлюб між батьками позивача було розірвано, та у квартирі продовжував проживати батько позивача. 01 червня 2017 року позивач звернувся до ПН КМНО Герасименко Н.М. із заявою про прийняття спадщини, однак в подальшому позивачу повідомили, що 15 травня 2017 року батьком позивача - ОСОБА_3 було складено договір дарування, посвідчений ПН КМНО Тарас О.В., відповідно до якого ОСОБА_3 подарував належну йому квартиру ОСОБА_2 . Позивач зазначає, що 14 серпня 2024 року Дарницьким районним судом м. Києва було задоволено позовну заяву матері позивача - ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним та визнання за позивачем права власності на 1/2 частини спірної квартири. Станом на день подачі до суду вказаного позову згадане рішення набрало законної сили. Позивач зазначає, що спадкоємця першої черги за законом щодо спадщини померлого ОСОБА_3 є позивач - рідний син померлого та відповідач у справі ОСОБА_2 , яка перебувала у зареєстрованому шлюбі з померлим. Наразі позивач просить суд визнати за ним право власності на 1/4 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 липня 2025 року, матеріали позовної заяви передано в провадження судді Шаповалової К.В. Фактично справу було передано судді 23 липня 2025 року.

Ухвалою суду від 28 липня 2025 року позов було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

04 серпня 2025 року до суду надійшла заява про усунення недоліків.

25 серпня 2025 року до суду з електронного реєстру територіальної громади м. києва "ГІОЦ/КМДА" надійшли відомості про зареєстроване місце проживання відповідача.

Враховуючи те, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 174, 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відсутні встановлені цим Кодексом підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, зважаючи на те, що справа підсудна Дарницькому районному суду міста Києва, суд вважає за необхідне прийняти позов до розгляду та відкрити провадження у цій справі.

Враховуючи вимоги ст. 19, 187, 274 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Враховуючи те, що співвласником спірної квартири є мати позивача - ОСОБА_4 , суд вважає за доцільне залучити її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Крім того, позивач у позовній заяві просив суд витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.В. належним чином завірену копію спадкової справи № 13/2017 , яка була заведена щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ; витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тарас О.В. належним чином завірену копію правовстановлюючого документу, а саме - свідоцтва про право власності від 15 жовтня 1996 року серії НОМЕР_1 та належним чином завірену копію договору дарування укладеного 15 травня 2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Згідно із статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно із частиною третьою статті 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребує відповідні докази.

Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частиною третьою статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів, враховуючи підстави та предмет позову, з огляду на те, що вказані документи містять нотаріальну таємницю та не можуть бути отримані учасником справи особисто, суд доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки відомості, які містяться у вказаних документах мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин сьомої-десятої статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Керуючись ст.187-192, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування.

Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 )

Розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначити до розгляду в підготовче засідання на 23 вересня 2025 року о 14 год. 30 хв. в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал. 123.

В підготовче засідання викликати сторін та третю особу.

Встановити відповідачу строк для надання суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву з доказами направлення відзиву позивачу та третій особі - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву на позов; у разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Встановити третій особі строк на подання пояснень щодо суті спору протягом 15 днів з дня отримання ухвали суду з доказами направлення учасникам справи.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, надіслати учасникам справи.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталії Миколаївни належним чином завірену копію спадкової справи № 13/2017 , яка була заведена щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тарас Олександри Василівни належним чином завірену копію правовстановлюючого документу, а саме - свідоцтва про право власності від 15 жовтня 1996 року серії НОМЕР_1 та належним чином завірену копію договору дарування укладеного 15 травня 2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Встановити строк виконання ухвали протягом 10 днів з дня одержання її копії.

Роз`яснити, що особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою на порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://dr.ki.court.gov/ua

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова