БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/422/25
Справа № 356/749/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2025суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ земельних ділянок,

ВСТАНОВИЛА:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ земельних ділянок.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1, 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з положеннями частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як встановлено статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію прозахист правлюдини іосновоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 10 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Проаналізувавши подану ОСОБА_1 позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивач просить суд:

1) визнати спільною сумісною власністю Позивачки та Відповідача земельну ділянку з кадастровим номером :08:010:0056 площею 0,0452 га в АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером :08:010:0055 площею 0,0548 га в АДРЕСА_1 ;

2) поділити в натурі земельну ділянку з кадастровим номером :08:010:0056 в АДРЕСА_1 з виділенням у власність Позивачки окремої земельної ділянки в розмірі 1/2 частини цієї ділянки, а саме площею 0,0226 га згідно з варіантом №1 та схемою поділу, визначеними висновком судового земельно-технічного експерта, який Позивачка подасть негайно після отримання;

3) поділити в натурі земельну ділянку з кадастровим номером :08:010:0055 в АДРЕСА_1 з виділенням у власність Позивачки окремої земельної ділянки в розмірі 65/100 частини цієї ділянки, а саме площею 0,03562 га згідно з варіантом №2 та схемою поділу, визначеними висновком судового земельно-технічного експерта, який Позивачка подасть негайно після отримання;

4) визнати право власності Позивачки на земельну ділянку площею 0,03562 га, що становить 65/100 частин земельної ділянки з кадастровим номером :08:010:0055 в АДРЕСА_1 , з виділенням її в окрему ділянку згідно з варіантом №2 та схемою поділу, визначеними висновком судового земельно-технічного експерта, який Позивачка подасть негайно після отримання.

Щодо сплати судового збору представником позивача у позовній заяві зазначено наступне. У відповідності до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ціна позову 1419003, 45 грн. складається з вартості частин земельних ділянок, які просить наділити їй Позивачка, підтверджених довідками ФДМУ, а саме 739182,07 грн. та 679821,38 грн.

Так, виходячи з вищевказаного, позивачем ОСОБА_1 було сплачено судовий збір в сумі 7 267,20 грн. В підтвердження вартості земельних ділянок, позивач додала до позовної заяви довідки про оціночну вартість об`єктів нерухомості від 07.08.2025.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовийзбір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до п. 2, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як передбачено ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Так, позивач сплатив судовий збір у розмірі 7 267,20 грн. за чотири вимоги майнового характеру.

Разом з тим, суд звертає увагу на наступне.

Виходячи з першої позовної вимоги, враховуючи оціночну вартість даних земельних ділянок (1419003,45 грн.), сума цієї вимоги становить: 1419003,45 грн. 50 % = 709 501,73 грн.

Виходячи з другої позовної вимоги, враховуючи оціночну вартість вказаної земельної ділянки (679 821,38 грн.), сума цієї вимоги становить: 679 821,38 грн. 50 % = 339 910,69 грн.

Виходячи з третьої позовної вимоги, враховуючи оціночну вартість вказаної земельної ділянки (739 182,07 грн.), сума цієї вимоги становить: 739 182, 07 грн. 65 % = 480 468,35 грн.

Виходячи з четвертої позовної вимоги, враховуючи оціночну вартість вказаної земельної ділянки (739 182,07 грн.), сума цієї вимоги становить: 739 182,07 грн. 65 % = 480 468,35 грн.

Враховуючи вищезазначене, загальна сума позовних вимог становить: 709 501,73 грн.+339 910,69 грн.+ 480 468,35 грн.+ 480 468,35 грн. = 2 010 349,12 грн.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 визначений Законом України "Про державний бюджет України на 2025 рік" і складає 3028 грн. Таким чином максимальний розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, не може перевищувати 3028 грн*5=15140 грн, а з урахуванням подання до суду процесуальних документів в електронній формі із застосовується коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору 12112 грн.

Відтак, враховуючи те, що позивачем не сплачено судовий збір у повному обсязі, їй необхідно доплатити судовий збір за чотири вимоги майнового характеру у розмірі з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору 4 844,80 грн. на реквізити: р/р UA0010754, одержувач: ГУК у Київ. обл./ Березанська міс./22030101, , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати оригінал квитанції.

За змістом статті 3ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 4, 12, 175, 184-185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та поділ земельних ділянок, - залишити без руху, надавши позивачу строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута їй.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т. В. Дудар