Єдиний унікальний номер справи 678/1352/23
Провадження №2-678-277/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2025 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого-судді Лазаренка А. В.,

за участі секретаря судового засідання Непийвода Л. Д.,

позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом адвоката Керницька І. Р.,

представника відповідача за первісним позовом

Летичівської селищної ради Буравець Т. В.,

розглядаючи в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні в залі суду об`єднану цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Летичівської селищної ради Хмельницького району, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на житловий будинок та виділення частки в натурі із спільної часткової власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимогш на предмет спору, Летичівська селищна рада, про поділ нерухомого майна та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою і нежитловими приміщеннями,

встановив:

25 вересня 2023 року до суду для розгляду надійшла позовна заява про визнання права власності на житловий будинок та виділення частки в натурі із спільної часткової власності.

25 вересня 2023 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд у порядку загального позовного провадження.

02 квітня 2024 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимогш на предмет спору, Летичівська селищна рада, про поділ нерухомого майна та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою і нежитловими приміщеннями (справа №678/455/24, провадження №2-678-205/24).

02 квітня 2024 року ухвалою суду зустрічну позовну заяву залишено без руху.

22 квітня 2024 року на виконання вимог ухвали надійшла виправлена зустрічна позовна заява.

23 квітня 2024 року об`єднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимогш на предмет спору, Летичівська селищна рада, про поділ нерухомого майна та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою і нежитловими приміщеннями (справа №678/455/24, провадження №2-678-205/24), з вимогами за первісним позовом ОСОБА_1 до Летичівської селищної ради Хмельницького району, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на житловий будинок та виділення частки в натурі із спільної часткової власності (справа №678/1352/23, провадження №2-678-1/24).

06 серпня 2024 року ухвалою суду провадження в даній справі зупинено у зв`язку із призначенням комплексної земельно-технічної експертизи.

12 травня 2025 до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення земельної-технічної експертизи №1195/24-26 від 06 травня 2025 року та матеріали цивільної справи у 2 томах.

12 травня 2025 року ухвалою суду провадження у справі поновлено.

24 червня 2025 року до суду надійшла заява представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом адвоката Керницька І. Р. .у якій просить уточнити позовні вимоги, а саме: п. 2, виклавши його в такій редакції «Зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди вкористуванні земельною ділянкою кадастровий номер :00:028:0049 та нежитловими приміщеннями, а саме будівель Ж, З та літньої кухні літера К, розташованих на земельній ділянці кадастровий номер :00:028:0049 площею 0,0182 га яка належить ОСОБА_2 , розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу малих архітектурних споруд - пристроїв для сушіння білизни (дві металеві труби) із земельної ділянки спільного користування».

У судовому засіданні учасники справи не заперечують проти закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. Аналогічні висновки викладені в Постанові ОП КЦС ВС від 01.11.2021 року по справі №405/3360/17.

Як вбачається із змісту поданої заяви «про уточнення позовних вимог», позивач фактично змінює предмет позову. Тому суд розцінює дану заяву про уточнення позовних вимог, як подання заяви про зміну предмету позову.

При цьому, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки, позивач правомірно подав заяву про зміну предмету позову, одночасно не змінюючи підстави вказаного позову, суд вважає за необхідне заяву про зміну предмету позову (уточнення позовних вимог) прийняти до розгляду та долучити до матеріалів справи.

При цьому, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки на стадії підготовчого провадження судом проведені, передбачені ст.197 ЦПК України, дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті протягом розумного строку.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи вище зазначене, суд приходить до висновку про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.189, 196-198, 200 ЦПК України, суд

постановив:

Закрити підготовче засідання в об`єднаній цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Летичівської селищної ради Хмельницького району, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на житловий будинок та виділення частки в натурі із спільної часткової власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Летичівська селищна рада, про поділ нерухомого майна та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою і нежитловими приміщеннями.

Призначити справу до судового розгляду суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Летичівського районного суду Хмельницької області (адреса суду: 31500, селище Летичів, пров. Шкільний, 4/а, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області) на 09 год. 00 хв. 15 вересня 2025 року.

В судове засідання викликати учасників справи.

Прийняти заяву позивача про зміну предмету позову.

Справу розглядати з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Роз`яснити відповідачу, що він має право надати відзив на уточнені позовні вимоги у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. В. Лазаренко