Справа № 178/2442/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2025 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Лісняк В.В.,

за участі секретаря Коваль Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с.Кринички заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про відвід судді Берелет В.В., -

В С Т А Н О В И В :

До Криничанського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 по цивільній справі за за позовом керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області Геника Віталія Миколайовича в інтересах держави в особі Криничанської селищної ради, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської областей) до ОСОБА_1 , третя особа: Департамент екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласноїдержавної адміністрації - обласної військової адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права розпорядження та користування земельною ділянкою, шляхом скасування державної реєстрації права власності та повернення земельної ділянки про відвід судді Берелет В.В. В обґрунтування заяви вказує, що є підстави, які викликали в нього сумнів в неупередженому судді. Підставами відводу є те, що, на думку заявника вислови та поведінка судді Берелет В.В. вказують на упереджене ставлення до відповідача, а зауваження зроблені адвокату у позапроцесуальний спосіб, у зв`язку з наданням клієнту правової допомоги, розцінюють як тиск з боку судді. Така поведінка судді Берелет В.В., яка проявляється у заздалегідь упередженому ставленні як до представника відповідача - адвокат Похвалітого А.А., так і до представника третьої особи на боці відповідача - ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Міссона Д.В. породжує об`єктивні сумніви щодо неупередженості судді, тому вказані зовнішні ознаки поведінки судді не викликають довіри до складу суду у даній справі, через особисту прихильність до сторони позивача та упередження до учасників процесу з боку відповідача, що вважають достатньою та самостійною підставою для відводу судді, відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України.

Відповідно до п.8 ст.40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Відповідно до п.11 ст.40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Суд, перевіривши матеріали заяви про відвід, приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід судді.

ЦПК України передбачає перелік обставин, які унеможливлюють розгляд суддею справи і за наявності яких суддя підлягає відводу (самовідводу).

Згідно ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 ЦПК України. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

ЦПК України не передбачає відвід судді з приводу порушення, на думку заявника, норм процесуального права, вказані обставини не можуть оцінюватись сторонами як сумнів у неупередженості або об`єктивності судді в межах розгляду даної справи, оскільки фактично заявник висловлює свою незгоду з процесуальними діями судді. Обґрунтовані сумніви в упередженості та об`єктивності судді відсутні. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

Суд, дослідивши матеріали, встановив, що заявником не надано жодних доказів щодо неупередженості та необ`єктивності судді, які є підставою для відводу, відповідно до вимог статті 36 ЦПК України, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.36, 39, 40 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про відвід судді Берелет В.В - відмовити.

Суддя: В. В. Лісняк