Справа № 285/532/25
провадження № 2-п/0285/20/25
У Х В А Л А

18 серпня 2025 року м. Звягель

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючої судді Михайловської А.В.,

за участі секретаря судового засідання Валінкевич І.І.,

сторони у справі: позивач Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК (надалі - АТ «ПУМБ»), представник позивача Киричук Г.М., відповідач ОСОБА_1 , представник відповідача - Кобрина Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 17.04.2025 у цивільній справі за позовною заявою за позовною заявою Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК (, місцезнаходження - м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості, -

установив :

03.07.2025 представник відповідача подала до суду заяву про перегляд заочного рішення суду від від 17.04.2025, в якій просила скасувати заочне рішення у справі.

В обґрунтування заяви вказала на те, що відповідач участі у розгляді справи не приймав, заочне рішення проголошувалася у його відсутності. Також зазначила, що позивачем не доведено існування розміру заборгованості відповідача за кредитним договором. При цьому, судом не надано оцінки всіх доказів в їх сукупності з урахуванням того, що відповідач був позбавлений можливості подати такі докази. Крім того, судом не були враховані строки позовної давності, які б мали бути застосовані за письмовою заявою відповідача, яку він був позбавлений можливості подати.

Крім того, у заяві до суду представник відповідача просила звільнити відповідача від сплати судового збору, з урахуванням його матеріального стану, під час подачі заяви про перегляду заочного рішення.

07.08.2025 заяву представника відповідача про звільнення останнього від сплати судового збору під час подачі заяви про перегляду заочного рішення задоволено частково, відстрочено відповідачу сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.

Того ж, 07.08.2025 прийнято до розгляду у відкритому судовому засіданні заяву відповідача про перегляд заочного рішення у даній справі.

У судовому засіданні представник заявника (відповідача у справі) заяву про перегляд заочного рішення підтримала, яку просила задовольнити.

Представник позивач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений.

Суд, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, заслухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Встановлено, що 17.04.2025 Новоград-Волинським міськрайонним судом Житомирської області ухвалено заочне рішення у справі за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Даним рішенням позовні вимоги позивача задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК 89 733 ( вісімдесят дев`ять тисяч сімсот тридцять три) грн 98 коп. кредитної заборгованості та 1 893 ( одну тисячу вісімсот дев`яносто три) грн 83 коп судових витрат по сплаті судового збору. У решті частині позовних вимог - відмовлено.

Так, під час ухвалення рішення у даній справі суд врахував правову позицію, яку висловила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 28 березня 2018 року (справа №444/9519/12) та 31 жовтня 2018 року (№202/4494/16-ц), яка в силу частини четвертої статті 263 ЦПК України й мала бути врахована судами при виборі і застосуванні норм права.

З огляду на наявні у справі розрахунки заборгованості, взявши до уваги погоджений сторонами строк кредитування ( 24 місяці ), суд вважав доведеною суму заборгованості відповідача перед позивачем за Кредитним договором в розмірі 89 733,98 грн, з якої: 49 247,62 грн - сума заборгованості за кредитом, 4 775,69 грн сума заборгованості за відсотками, 35 710,67 грн сума заборгованості за комісією.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути скасоване судом, що його ухвалив, лише при сукупності таких умов: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і 3) докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Третю умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема, судова повістка, яка направлена останньому вручена одержувачу, згідно трекінгу Укрпошти (а.с.43,46).

Таким чином відповідачем не доведено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду.

Встановлено, що докази та доводи, на які посилається представник відповідача у своїй заяві про перегляд заочного рішення суду, не мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки під час ухвалення рішення у справі судом враховано, що останній сплатив частину кредитної заборгованості у розмірі 14 750,30 грн за період з 06.07.2018 по 07.07.2020.

Крім цього, не підлягає задоволенню клопотання представника відповідача про застосування у справі строків позовної давності, оскільки відповідно пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у редакції на час виникнення правовідносин, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 259, продовжуються на строк його дії.

Інших доказів, які не були відомі суду при ухваленні заочного рішення, та за наявності яких суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення, відповідачем не надано.

У відповідність до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Таким чином, враховуючи, що відповідач не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та судом не встановлено, що відповідач, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Щодо розподілу судових витрат.

Оскільки суд залишає без задоволення вимоги відповідача про перегляд заочного рішення у справі та, згідно ухвали суду відповідачу відстрочено сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, з останнього підлягає стягненню судовий збір у справі на користь держави.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 284-288 ЦПК України, -

постановив :

Залишити без задоволення заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 17.04.2025 у цивільній справі за позовною заявою за позовною заявою Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 ( шістсот п`ять ) грн 60 коп судового збору.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення чи підписання суддею.

Повне найменування або ім"я сторін та інших учасників справи :

позивач - Акціонерне товариство "ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК" (, місцезнаходження - м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4 );

відповідач ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 ).

Дата підписання ухвали суду - 18.08.2025.

Суддя А.В.Михайловська