Провадження № 2/752/672/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

04 червня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання: Нікітенко А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-

в с т а н о в и в:

У липні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 5/6 часток квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 45,86 кв. м, після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її матір ОСОБА_3 , якій за життя належала квартира АДРЕСА_1 .

Позивач у встановлені строки з метою прийняття спадщини за заповітом звернулася до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак через відсутність оригіналу або дубліката правовстановлюючого документа, а саме свідоцтва про право власності на житло та договору дарування квартири АДРЕСА_1 , постановою від 30.06.2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

ОСОБА_1 , посилаючись на викладене, та з огляду на те, що нею вчинені всі дії для прийняття спадщини, проте з незалежних від неї причин державною нотаріальною конторою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, вимушена звернутися до суду з метою захисту порушеного права на спадкування після померлої матері.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. від 03.11.2023 року, після усунення 31.10.2023 року позивачем недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 28-29). Відповідачу був наданий строк для надання відзиву. Витребувано у Дванадцятої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 1448/19 щодо майна померлої ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 17.02.2025 року закрито підготовче провадження та призначено вказану справу до судового розгляду по суті (а.с. 143-144).

В судовому засіданні сторони відсутні, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Позивач та її представник подали заяву про розгляд справи без їх участі.

Відповідач про причини неявки суд не повідомила, відзиву на позов не подала.

Третя особа подала заяву про розгляд справи без участі представника. Пояснень на позовну заяву від третьої особи до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд доходить наступного висновку.

З інформаційної довідки КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» КВ-2019 № 44523 від 14.11.2019 року судом встановлено, що на праві власності за ОСОБА_3 зареєстрована квартира АДРЕСА_1 : 1/2 частка на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Виконавчим комітетом Московської районної ради народних депутатів м. Києва 16.10.1995 року (розпорядження № 10942), зареєстрованого в Бюро 02.11.1995 року, записано в реєстровій книзі за № 5769; 1/2 частка на підставі договору дарування, посвідченого Другою київською державною нотаріальною конторою 17.05.2001 року, № 4-3693, зареєстрованого в Бюро 19.05.2001 року, за реєстровим № 5769, записано в реєстрову книгу № 237-83 (а.с. 7).

Вказані обставини також підтверджуються наявними в матеріалах справи копіями свідоцтва про право власності на житло, виданого Виконавчим комітетом Московської районної ради народних депутатів м. Києва 16.10.1995 року та договору дарування, посвідченого Другою київською державною нотаріальною конторою 17.05.2001 року, зареєстрованого в реєстрі № 4-3693 (а.с. 11-11 зворот, 12-12 зворот).

ОСОБА_3 07.08.2007 року склала заповіт на належну їй квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 31.10.2019 року (а.с. 9).

Із копії спадкової справи № 1448/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , що надійшла до суду від Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, вбачається, що ОСОБА_1 30.06.2021 року подала заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 , а саме за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 36).

Крім того, 09.04.2020 року до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 , звернулася відповідач ОСОБА_2 (а.с. 65).

Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою листом вих. № 2051/02-14 від 12.05.2020 року повідомлено ОСОБА_4 про те, що по спадковій справі № 1448/19 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 його дружини, якою складено заповіт не на його користь, він є пережившим подружжям пенсійного віку та має право незалежно від змісту заповіту на половину частки, яка б належала у разі спадкування за законом. Запропоновано з`явитися до нотаріальної контори для розгляду даної спадкової справи або надати нотаріально оформлену заяву по пошті про його намір щодо прийняття чи неприйняття обов`язкової частки у спадщині (а.с. 62).

Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 4 від 13.08.2020 року ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 66-66 зворот).

З листа Дванадцятої київської державної нотаріальної контори вих. № 5700/02-14 від 13.08.2020 року вбачається, що ОСОБА_2 не закликається до спадкування на квартиру після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 в зв`язку із зверненням спадкоємця за заповітом (а.с. 67 зворот).

Також з матеріалів спадкової справи № 1448/2019 вбачається, що ОСОБА_2 подавалася заява про зупинення видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом та вона неодноразово зверталася до суду із позовними заявами до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним (справи № 752/18846/20, 752/22912/21), які залишено без розгляду (а.с. 69-80).

Відповідно до Звіту про оцінку майна № 1278-1/21 від 18.08.2021 року ринкова вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 45,90 кв. м, станом на 16.08.2021 року становить 1 759 100,00 грн (а.с. 8-8 зворот).

За змістом ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ст. ст. 1220, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1241 ЦК України визначено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Згідно з ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

У ст. 1 Закону України «Про нотаріат» визначено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: видають свідоцтва про право на спадщину.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Порядок видачі свідоцтва про право на спадщину за законом врегульовано ст. 68 Закону України «Про нотаріат» та п. 4 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 296/5, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595 (далі - Порядок № 296/5).

Відповідно до пп. 4.14. п. 4 гл. 10 розд II Порядку № 296/5 при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Відповідно до п. п. 4.16 п. 4 глави 10 розділу 11 цього ж Порядку видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

У п. 1 гл. 13 розд. 1 Порядку № 296/5 визначено, що нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії у випадках, передбачених Законом.

Підстави для відмови у вчиненні нотаріальної дії визначено у ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат».

Так, відповідно п. 2 до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30.05.2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

30.06.2021 року державний нотаріус Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, вивчивши матеріали спадкової справи в якій міститься заява про прийняття спадщини ОСОБА_2 та інформація про наявність спадкоємця на обов`язкову частку - чоловіка спадкодавця ОСОБА_4 , який прийняв спадщину та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що складається з 5/6 часток квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності на спадкове майно (а.с. 6).

Статтею 182 ЦК України передбачено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації, а порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість і підстави відмови в ній установлюються законом.

Відповідно до ч. 5 статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» право власності та інші речові права на нерухоме майно, набуті згідно з діючими нормативно-правовими актами до набрання чинності цим Законом, визнаються державою.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 15, ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За змістом наведених норм права потреба в такому способі захисту виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами (документами), підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за життя набула права власності на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Виконавчим комітетом Московської районної ради народних депутатів м. Києва 16.10.1995 року та договору дарування, посвідченого Другою київською державною нотаріальною конторою 17.05.2001 року, № 4-3693.

Згідно з матеріалами спадкової справи № 1448/2019, обов`язкова частка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на спадкове майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 дружини ОСОБА_3 згідно ст. 1241 ЦК України становить 1/6=1/3:2, з огляду на наявність трьох спадкоємців першої черги на момент відкриття спадщини: дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та безпосередньо непрацездатного вдівця ОСОБА_4 .

Отже, позивач набула право власності на 5/6=1/1-1/6 часток квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 , тому позов підлягає задоволенню.

Оскільки, рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до положень ст. 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 13 420,00 грн, сплачений при поданні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1241, 1261, 1279, 1272, 1273 ЦК України, ст. ст. 2, 12, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 на 5/6 часток квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 45,86 кв. м.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 13 420 (тринадцять тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 );

Відповідач: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 );

Третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора (місцезнаходження: 03148, м. Київ вул. Гната Юри, 9, ).

Суддя К.Г. Плахотнюк