Справа № 396/1400/25 Провадження № 2-з/392/12/25
У Х В А Л А

01 серпня 2025 року суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Кавун Т.В., розглянувши заяву АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» про забезпечення позову в справі за позовом АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Колос Наталя Вікторівна про визнання недійсним договору дарування земельної ділянки,
В позовній заяві вказує на те, що 19.05.2023 ФГ "КАСКАД ГРЕЙН", в особі голови Бакуна Олега Вікторовича та АТ КБ "ПРИВАТБАНК" уклали кредитний договір № 39108391-КД-2, відповідно до умов якого позичальнику було надано кредит у розмірі 4000000 гривень на фінансування оборотного капіталу із терміном повернення 01.03.2024.
19.05.2023 між позивачем та позичальником була укладена додаткова угода № 1 до кредитного договору, відповідно до підпункту "а" пункту 1 якої сторони узгодили, що протягом строку кредиту, зазначеного в п. А.3. Кредитного договору, за умови належного виконання позичальником положень Порядку програми фінансової державної підтримки суб`єктів малого та середнього підприємства та умов цієї Додаткової угоди, позичальник має право на отримання фінансової державної підтримки.
19.05.2023 між позивачем та відповідачем-1 було укладено договір поруки №39108391-ДП-2/1, предметом якого є надання поруки відповідачем-1 за виконання зобов`язань позичальника, які випливають з кредитного договору.
22.05.2023 на поточний рахунок позичальника - № НОМЕР_1 були перераховані кредитні кошти у розмірі 4 000 000,00 гривень.
Внаслідок неналежного виконання позичальником кредитних зобов`язань, щодо добровільної сплати заборгованості, банк звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом до позичальника та відповідача-1 про стягнення заборгованості по кредитному договору.
02.08.2024 ухвалою Господарського суду Кіровоградської області було відкрито провадження у справі № 912/1896/24 за позовом Банку до ФГ "Каскад Грейн" та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
02.08.2024 ухвалою Господарського суду у справі № 912/1896/24 було відмовлено у задоволені заяви позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту на належні на праві власності відповідачу-1 земельні ділянки.
Відповідно до умов укладеного договору відповідач-1 безоплатно передав у власність відповідачу-2 вищевказану земельну ділянку.
19.03.2025 приватним виконавцем виконавчого округу Кіровоградської області Шмальком Олександром Олександровичем було відкрито виконавче провадження №77560407 з примусового виконання рішення у справі №912/1896/24 в частині стягнення з відповідача-1 заборгованості за тіло: кредиту у розмірі 1570085,30 гривень та заборгованість за процентами у розмірі 209248,16 гривень.
15.04.2025 приватним виконавцем було відкрито виконавче провадження №77824779 з примусового виконання рішення у справі № 912/1896/24 в частині стягнення з відповідача-1 заборгованості перед державою за зворотною вимогою з сплаченою гарантією у розмірі 1570085,30 гривень.
При цьому, єдине нерухоме майно на яке могло бути звернене стягнення у межах відкритого виконавчого провадження було відчужене відповідачем-1 за договором дарування від 27.09.2024.
Фактично відповідач-1 по сьогоднішній день не позбавлений права користування земельною ділянкою, однак звернути на неї стягнення у межах виконавчого провадження, з метою задоволення вимог банку неможливо, оскільки вказана земельна ділянка вибула з власності відповідача-1.
Подану заяву обґрунтовує тим, що відповідачами вчинено правочин всупереч принципам добросовісності й недопустимості зловживання правом. На переконання позивача справжня мета цього правочину убезпечити майно від майбутнього звернення стягнення з нього. Тобто, мета цього позову повернути майно, яке було відчужено у власність відповідача-1. Позивач вважає, що відповідачами було вчинено правочин на шкоду інтересам кредитора.
Невжиття заходів забезпечення позову може призвести до подальшого відчуження вказаної нерухомості, що фактично нівелює судовий захист позивача, за яким він звернувся.
Негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення суттєво менше, ніж наслідки невжиття відповідних заходів, оскільки у разі відчуження відповідного майна за час розгляду справи позивач буде вимушений повторно звертатись із аналогічним позовом.
Позивач просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту, що полягає у забороні здійснювати відчуження відповідного майна. Тобто, після накладення арешту на майно відповідачів, останні ніяким чином не будуть обмежені у вільному та безперешкодному володінні та користуванні зазначеним майном, що унеможливлює нанесення будь-яких збитків відповідачам, а тому у застосування зустрічного забезпечення немає необхідності.
Дослідивши подану заяву та додані матеріали, суддя дійшла наступного висновку.
З матеріалів справи вбачається, що 19.05.2023 між АТ КБ «ПриватБанк» та ФГ «КАСКАД ГРЕЙН» в особі голови Бакуна Олега Вікторовича укладено кредитний договір № 39108391-КД-2, відповідно до умов якого позичальнику надано кредит у розмірі 4 000 000 гривень із терміном повернення 01.03.2024.
19.05.2023 між АТ КБ «ПриватБанк» та ФГ «КАСКАД ГРЕЙН» в особі голови Бакуна Олега Вікторовича була укладена додаткова угода № 1 до кредитного договору № 39108391-КД-2 від 19.05.2023, відповідно до підпункту "а" пункту 1 якої сторони узгодили, що протягом строку кредиту, зазначеного в п. А.3. Кредитного договору, за умови належного виконання позичальником положень Порядку програми фінансової державної підтримки суб`єктів малого та середнього підприємства та умов цієї Додаткової угоди, позичальник має право на отримання фінансової державної підтримки.
19.05.2023 між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено договір поруки №39108391-ДП-2/1, предметом якого є надання поруки ОСОБА_1 за виконання зобов`язань позичальника, які випливають з кредитного договору.
Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 31.10.2024 стягнуто солідарно з Фермерського господарства "Каскад Грейн" та ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за тілом кредиту у розмірі 1 570 085,30 грн та заборгованість за процентами у розмірі 209 248,16 грн. Стягнуто солідарно з Фермерського господарства "Каскад Грейн" та гр. ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" заборгованість перед державою за зворотною вимогою за сплаченою гарантією у розмірі 1 570 085,30 грн. Стягнуто з Фермерського господарства "Каскад Грейн" на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" 20 096,51 грн судового збору. Стягнуто з гр. ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" 20 096,52 грн судового збору.

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення суду №912/1896/24, набрало законної сили 21.01.2025.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 відкрито виконавче провадження № 77560207 про стягнення з ФГ «КАСКАД ГРЕЙН» на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості в сумі 20096,51 гривень судового збору.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 відкрито виконавче провадження № 77560054 про стягнення з ФГ «КАСКАД ГРЕЙН» на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості в сумі 1 570 085,30 гривень заборгованості та заборгованості за процентами у розмірі 209 248,16 гривень.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 15.04.2025 відкрито виконавче провадження № 77824627 про стягнення з ФГ «КАСКАД ГРЕЙН» на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості перед державою за зворотною вимогою за сплаченою гарантією у розмірі 1 570 085,30 гривень.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 у виконавчому провадженні № 77560054, об`єднано виконавчі провадження № 77560054, № 77560207 у зведене виконавче провадження № 77561023.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 відкрито виконавче провадження № 77560407 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за тілом кредиту у розмірі 1 570 085,30 гривень та заборгованість за процентами у розмірі 209 248,16 гривень.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 відкрито виконавче провадження № 77560661 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» 20 096,52 гривень судового збору.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 15.04.2025 відкрито виконавче провадження № 77824779 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість перед державою за зворотною вимогою за сплаченою гарантією у розмірі 1 570 085,30 гривень.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області 19.03.2025 у виконавчому провадженні № 77560407, об`єднано виконавчі провадження № 77560407, № 77560661 у зведене виконавче провадження № 77561461.

27.09.2024 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір дарування земельної ділянки з кадастровим номером: :02:000:1393, площею 3,84 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Злинської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, який посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Колос Наталією Вікторівною та зареєстрований у реєстрі за номером 1095.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав за № 396863770 від 27.09.2024, вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером: :02:000:1393, площею 3,84 га, розташованої на території Злинської сільської ради Новоукраїнського (Маловисківського) району Кіровоградської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування за № 1095 виданого 27.09.2024 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Колос Н.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 231).

Згідно довідки від 24.06.2025 вбачається, що оціночна вартість земельної ділянки з кадастровим номером: :02:000:1393, площею 3,84 га, розташованої на території Злинської сільської ради Новоукраїнського (Маловисківського) району Кіровоградської області, складає 99083,42 гривень.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до положень ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні відповідності заходів забезпечення позову позовним вимогам слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

За правовим висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (постанова Верховного Суду від 08.10.2018 р. у справі № 913/257/18).

Цивільний процесуальний кодекс України не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Мета забезпечення позову це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Суд не вправі надавати оцінку доказам, що подані стороною по справі, під час вирішення питання щодо забезпечення позову.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 31.10.2024 стягнуто солідарно з Фермерського господарства "Каскад Грейн" та ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за кредитним договором № 39108391-КД-2 від 19.05.2025, на виконання вказаного рішення приватним виконавцем виконавчого округу Кіровоградської області відкрито виконавчі провадження. Звертаючись до суду з вказаним позовом представник АТ КБ «ПриватБанк» вказує на те, що ОСОБА_1 укладаючи спірний договір дарування земельної ділянки від 27.09.2024, суттєво зменшив обсяг майна на яке потенційно могло бути звернуто стягнення при примусовому виконанні рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ураховуючи наведені обставини, що викладені представником позивача АТ КБ «ПриватБанк» у заяві про забезпечення позову, виходячи з положень статті 151 ЦПК України, є достатніми для обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі його задоволення.

А тому з метою ефективного захисту прав позивача, суд вважає обґрунтованими побоювання заявника щодо можливості відчуження спірного майна, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся у разі ухвалення рішення на його користь.

Таким чином, заяву про забезпечення позову слід задовольнити.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких можуть зазнати відповідачі у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому, можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

При цьому, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки, матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачам, а також, в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Згідно ч. 7 ст. 153 ЦПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Згідно ч. 2 ст. 157 ЦПК України примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись статтями 149, 153, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву АТ КБ «ПриватБанк» (, місцезнаходження: вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, 01001) про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером: :02:000:1393, площею 3,84 га, розташованої на території Злинської сільської ради Новоукраїнського (Маловисківського) району Кіровоградської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), на підставі договору дарування за № 1095 виданого 27.09.2024 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Колос Наталею Вікторівною (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 231).

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Кавун