Єдиний унікальний номер 341/1366/25
Номер провадження 2/341/772/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року м . Галич

Суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області Островська Н. І., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Бурштинської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин, встановлення факту належності правовстановлюючого документа,

встановив:

Представник позивача, адвокат Денис Т. Д. звернувся до суду з позовом, з вимогою визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини на строк два місяці;

-встановити факт родинних відносин ОСОБА_1 , як доньки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-встановити факт належності правовстановлюючих документів, договорів відчуження квартири від 31.10.1996, бланк серії ААА № 305381,зареєстрованим в Івано-Франківському обласному бюро технічної інвентаризації на праві особистої власності, записаний в реєстрову книгу № 6п за реєстровим № 1044 від 05.11.1996 на ім`я ОСОБА_3 , належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві викладаються обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини представник позивача обґрунтовує тим, що позивач проживає в м. Харків, на час смерті її батька був Ковід 19, а надалі м. Харків був під постійним обстрілом з 2022, тому не було можливості вчасно приїхати та звернутись із заявою до нотаріальної контори.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», звернув увагу судів, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Водночас, спадщина відкрилась у грудні 2020 року. До нотаріуса заявниця звернулась 01.05.2024, тобто через п`ять років після відкриття спадщини. Доказів поважності причин пропуску строку позов не містить.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин.

Згідно із Законом України від 30 березня 2020 року N°540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороб (COVID-19)», Розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210 , 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395,398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651, на всій території України відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Крім того, м. Харків не є окупованою територією відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, що затверджений наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309 (із змінами відповідно Наказу № 152 від 31.05.2024).

Тобто, у позивачки було достатньо часу для того, щоб звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Відповідно до п. п. 3, 12 Постанови Пленуму Верховного суду України N 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» із змінами та доповненнями, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 318 ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 185 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

При розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Зі змісту заяви заявника вбачається, що відсутня можливість внести зміни у записи до свідоцтва про народження заявниці та в договорі відчуження квартири, проте підтвердження звернення до органів, що допустили помилку та отримання відмови від них, суду не надано.

Отже, лише коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України громадяни звертаються до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

У порушення ч. 2 ст. 318 ЦПК України заявником до заяви не приєднано довідки про те, що установа, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Тобто, всупереч зазначеним вимогам п. 2 ч. 1 ст. 318 ЦПК України заявником у поданій заяві не вказано причини неможливості вирішити питання у позасудовому порядку, що стосується встановлення факту родинних відносин та встановлення факту належності правовстановлюючого документу, зокрема, причини неможливості внесення виправлення у документи або отримання нових документів без помилок.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 -залишити без руху.

Надати позивачу строку для усунення недоліків тривалістю десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у вищезазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяНаталя ОСТРОВСЬКА