Справа №947/7523/25
Провадження №2/522/5147/25
УХВАЛА

18 серпня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Донцова Д.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Смокової А.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Моторно (транспортного) страхового бюро України адвокат Циба Дмитрій Михайлович, 26.02.2025 р. звернувся до Київського районного суду м. Одеси із позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування завданої майнової шкоди, а саме в розмірі 37636,42 гривень та витрати на сплату судового збору.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП (дорожньо-транспортна пригода 08.11.2023). На момент настання ДТП відповідач не мав чинного договору страхування цивільно-правової відповідальності, у зв`язку з чим МТСБУ сплатило на користь потерпілої особи страхове відшкодування в сумі 36186,42 гривень. З метою встановлення розміру заподіяння шкоди, МТСБУ залучило Аварійного комісара вартість послуг якого складають 1450,00 гривень, виплата МТСБУ була здійснена на підставі рахунку-фактури. У зв`язку з тим, що на момент настання ДТП відповідач не мав чинного договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів, то після виплати суми страхового відшкодування на користь потерпілої особи, у позивача виникло право вимоги до відповідача про відшкодування завданої шкоди в порядку регресу.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.03.2025 р. цивільну справу передано на розгляд до Приморського районного суд м. Одеси.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 15.04.2025 р. відкрито провадження у справі за позовом Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди. Ухвалено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

15.04.2025 р. за вх.35267/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшла заява відповідача про залишення регресного позову без розгляду, з тих підстав, що на думку відповідача позивач не має права на регрес, тому що виплати кошти за іншу особу без належних правових підстав, без попереднього погодження з відповідачем, та без необхідності за договором та законом. Так в повідомленні про дорожньо-транспорту пригоду застрахована особа посилається на схему ДТП від 08.11.2023 р. Відповідач вважає цю схему підробною і по його заяві від 15.01.2024 р. ухвала слідчого судді від 19.01.2024 р. зареєстровано кримінальне провадження №0000116 та досудове розслідування триває. На думку відповідача, до розслідування кримінального провадження, позивач не мав права робити виплати, а суди виносить рішення та ухвали, крім того відповідач вважає, що наявне недотримання вимог процесуального законодавства, оскільки позивач не направив та не надав необхідних доказів, направлення відповідачу вимоги про відшкодування шкоди, та не повідомив про виплату за відповідача

18.04.2025 р. за вх.36598/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, в обґрунтування чого зазначено, що у справі необхідно з`ясувати фактичні обставини, заслухати пояснення сторін, а також дослідити письмові докази та можливої участі свідків. Відповідач вважає, що розгляд справи без його участі може призвести до порушення його права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідачем зазначено, що не всі обставини, викладені у позові, відповідають дійсності, у відповідача є заперечення проти позовних вимог, які хоче викласти особисто, відповідач не отримував повідомлення про виплату МТСБУ, у відповіді НПУ сказано, що вид ДТП зіткнення лобове, по фак вид ДТП зіткнення ззаду, відповідач має докази та має право особисто представити їх у суді.

25.04.2025 р. за вх.38939/25до суду засобами системи «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно якого відповідач просив врахувати, що в даний момент триває кримінальне провадження, яке має безпосередній вплив на обставини справи, просив відмовити в задоволенні позовних вимог МТСБУ, як таких, що є передчасними та необґрунтованими до моменту завершення кримінального провадження, або зупинити провадження у справі до завершення кримінального провадження №0000116.

14.05.2025р. за вх.45639/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, а саме відповідач зазначає, що станом на момент розгляду справи, по факту дорожньо-транспортної пригоди, на яку посилається позивач у своєму позові, зареєстроване кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочину, передбаченому ст. 366 КК України (підробка документів).

30.07.2025р. за вх.68272/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшла заява відповідача щодо порушення принципу змагальності сторін та необхідності зупинення провадження по справі, відповідач наполягає на зупиненні провадженні по справі до завершення кримінального провадження за фактом підробки документів, або ж, у разі продовження розгляду врахувати факт того, що підстави виплати можуть бути визнанні недійсними, що безпосередньо впливає на законність вимог МТСБУ.

04.08.2025 р. за вх.68977/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача про залучення до участі у справі Державне бюро розслідувань (Миколаївське територіальне управління) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, але чиї дії (а точніше бездіяльність) мають значення для правильного вирішення справи. В обґрунтування клопотання зазначено, що обставини, викладені в позові є предметом кримінального провадження №0000116, яке знаходиться на розслідуванні в другому слідчому відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві. Слідчий тривалий час не вчиняє процесуальних дій, не приймає рішення за результатами розгляду поданої заяви, не допитує заявника по справі, не випробовує ключові докази, не призначає експертизи та не передає справу до суду, рішення суду можуть бути використані в цьому цивільному процесу для встановлення істини.

04.08.2025 р. за вх.69007 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача, відповідно якого просив викликати до суду для допиту експерта ОСОБА_2 , який проводив оцінку пошкодження автомобіля іншого учасника ДТП, в інтересах якого МТСБУ здійснило компенсаційну виплату, поставити експерту питання:

- щодо часу, місця та умови проведення огляду;

- присутності сторін під час огляду;

- документів, якими експерт користувався при формуванні висновків;

- обґрунтування висновку про те, що пошкодження виникли саме внаслідок ДТП 08.11.2023 р., а не до або після неї.

В обґрунтування клопотання зазначено, що транспортний засіб відповідача внаслідок ДТП не зазнав пошкоджень, згідно матеріалами справи, транспортний засіб іншого учасника ДТП не оглядався експертом, та поліцією, одразу після ДТП, а перебував за адресою м. Одеса, вул. Львівська, 15Б, експертний огляд проведений лише 21.11.2023 року (тобто на 13-й день після ДТП) за іншою адресою с. Лиманка без повідомлення. Відповідач вважає, що загальна вартість пошкоджень, на яку посилається позивач, перевищує 37000,00 грн., що є непропорційним, зважаючи на обставини ДТП і відсутність пошкоджень у авто відповідача. Відповідач зазначає, що у нього не було можливості бути присутнім при проведенні огляду, не надано документів, які підтверджують належність пошкоджень саме цій ДТП.

04.08.2025 р. за вх.69258/25 до суду засобами системи «Електронний суд» надійшло клопотання відповідача щодо розгляду клопотання про залучення третьої особи без самостійних вимог ТУ ДБР у м. Миколаєві.

Ознайомившись із заявою, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до такого висновку.

Щодо розгляду заяви, що надійшла до суду 15.04.2025 р. за вх.35267/25 про залишення позову без розгляду.

Відповідно ч. 1 ст. 257 ЦПК України:

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Заява відповідача не містить обґрунтування залишення позову без розгляду з визначених підстав ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а тому не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання, що надійшло 18.04.2025 р. за вх.36598/25 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд дійшов наступного.

Частини 1, 4 ст. 277 ЦПК України визначають, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частиною 7 ст. 277 ЦПК України передбачено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

При цьому пунктом 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а згідно п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України малозначні справи розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, позивачем заявлено вимоги про стягнення 37636,42 гривень, а отже в даному випадку значно меншетридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому клопотання відповідача не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання про зупинення провадження по справі (від 14.05.2025р. за вх.45639/25, 30.07.2025р. за вх.68272/25) суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі:

1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво;

2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції;

3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею 63 цього Кодексу;

4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення подружжя, крім випадків, передбачених частиною другою статті 111 Сімейного кодексу України;

4-1) звернення обох сторін з клопотанням про зупинення провадження у справі у зв`язку з проведенням медіації;

5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді;

6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

В обґрунтування клопотання про зупинення провадження по справі, відповідач зазначає, що станом на момент розгляду справи, по факту дорожньо-транспортної пригоди, на яку посилається позивач у своєму позові, зареєстроване кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочину, передбаченому ст. 366 КК України (підробка документів).

Підставою для зупинення провадження у справі за п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України є наявність іншої справи, що розглядається в судовому порядку, а не перебуває на стадії досудового розслідування. Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 02 червня 2025 року по справі 943/242/22, у зв`язку з чим, клопотання відповідача про зупинення провадження з цих підстав не підлягає задоволенню.

Вирішуючи клопотання про залучення третьої особи (від 04.08.2025 р. за вх.68977/25, від 04.08.2025 р. за вх.69258/25), а саме Державне бюро розслідувань (Миколаївське територіальне управління) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, але чиї дії (а точніше бездіяльність) мають значення для правильного вирішення справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Зазначені мотиви відповідача, щодо необхідності залучення ТУ ДБР у м. Миколаєві не містить належних обґрунтувань щодо впливу вирішення справи на права або обов`язки зазначеного органу, а тому клопотання відповідача не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання відповідача (від 04.08.2025 р. за вх.69007) про виклик та допит експерта ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 102 ЦПК України, суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Відповідачем в обґрунтування клопотання зазначено загальні обставини щодо незгоди з висновком без наведення жодних обставин порушень методології проведення досліджень.

Статтею 110 ЦПК України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Отже, доводи сторони відповідача фактично зводяться до незгоди з відповідним експертним висновком та враховуються судом як заперечення сторони відповідача щодо відповідного доказу, а тому клопотання відповідача не підлягає задоволенню.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Керуючись ст. ст. 19, 53, 110, 251, 257, 274, 277 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження по справі відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про залучення третьої особи відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача про виклик та допит експерта відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Донцов Д.Ю.