Провадження № 2/752/9633/25
У Х В А Л А

26.08.2025 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Ольшевська І.О., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулось до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

Вивчивши матеріали позовної заяви, перевіривши відомості, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для відмови у відкритті провадження у справі щодо відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за таких підстав.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 25 Цивільного кодексу України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється в момент її смерті.

До відкриття провадження в цій справі встановлено, що згідно відповіді Управління обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київській області за відомостями Управління ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знята з реєстрації 21.05.2020р. за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знята з реєстрації 20.12.2024р. за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю.

З матеріалів справи слідує, що з позовом до вказаних осіб позивач звернувся до суду 11.08.2025р., в той час як відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 померли до дати звернення.

У зв`язку з тим, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 померли, припинилась і їх цивільна процесуальна правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки).

Зважаючи на вищевказане, а також на те, що смерть відповідачів мала місце до пред`явлення цього позову до суду, особи, що вказані відповідачами в позові, не набули цивільної процесуальної правоздатності в цьому цивільному процесі.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її

померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися до суду або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ надавав роз`яснення щодо процесуальних дій суду для розгляду справи, якщо на стадії судового розгляду було встановлено, що відповідач помер ще до подання позову до суду такого змісту: «Під час вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду в разі встановлення факту смерті відповідача, що настала до моменту подання позову, слід виходити з визначення цивільної процесуальної правоздатності як передумови виникнення процесуальних відносин між сторонами».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 23 січня 2018 року у справі №489/4072/16-ц, згідно з якими, правонаступництво у разі смерті фізичної шляхом залучення правонаступника можливо лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі. Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

У своїй постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що процесуальне правонаступництво в разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги, що позивач звернувся до суду з вимогами до боржників ОСОБА_1 та ОСОБА_3 вже після втрати ними своєї право-, та дієздатності, суддя вважає, що у відкритті провадження за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію необхідно відмовити. У свою чергу позивач не позбавлений права відповідно до статті 1281 Цивільного кодексу України звернутися до суду з позовом до спадкоємців, які прийняли спадщину після

смерті ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , що є самостійним предметом доказування, а тому захист прав позивача щодо цих осіб має здійснюватися шляхом пред`явлення позову за тими ж вимогами шляхом подання окремого позову до спадкоємців померлого.

У частині вимог до відповідача ОСОБА_2 судом встановлено, що зміст позовної заяви та доданих до неї документів відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позову, відмови у відкритті провадження у справі на даній стадії не встановлено.

У відповідності до ч. 1 та ч 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянути будь-яка інша справи, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 55, 186, 258-261, 263 187, 274, 277 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

1. У відкритті провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію відмовити.

2. Відкрити провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

3. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

4. Клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, і позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

5. Запропонувати відповідачу не пізніше п`ятиденного строку подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк якої відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

6. Відповідач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї до початку розгляду справи по суті має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та

електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

7. Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву до початку розгляду справи по суті має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачеві та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

8. Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив до початку розгляду справи по суті має право підготувати заперечення на відповідь на відзив та направити позивачеві та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

9. Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

10. Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: gl.ki.court.gov.ua.

12. Копію ухвали надіслати позивачу, копію ухвали разом з копією позовної заяви та доданих до неї матеріалів надіслати відповідачу.

13. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

14. Ухвала суду в частині відмови у відкритті провадження у справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний 26.08.2025р.

Суддя Ірина ОЛЬШЕВСЬКА