УХВАЛА

18 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 361/92/22

провадження № 61-10210ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Литвиненко І. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права на безоплатне отримання земельної ділянки та скасування державної реєстрації земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про визнання права на безоплатне отримання земельної ділянки та скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Броварський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 21 жовтня 2024 року зупинив провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та витребував з Монастирищенської державної нотаріальної контори копію спадкової справи до майна померлого ОСОБА_6 , а також Інформаційну довідку із Спадкового Реєстру.

У січні 2025 року до суду надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи № 2/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6

Броварський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 02 січня 2025 року поновив провадження у справі № 361/92/22 та призначив судове засідання у даній справі.

До участі у даній справі залучив правонаступників відповідача ОСОБА_6 : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Ухвала мотивована тим, що з матеріалів спадкової справи № 2/2022, вбачається, що 08 грудня 2022 року приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Бондаренком О. I. заведено спадкову справу до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 08 грудня 2022 року. Заяви про прийняття спадщини померлого подали спадкоємці: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яких слід залучити до участі у справі як правонаступників померлого відповідача ОСОБА_6 .

Київський апеляційний суд постановою від 02 липня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 січня 2025 року залишив без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що суд першої інстанції обґрунтовано залучив до участі у справі правонаступників померлого відповідача ОСОБА_6 , які згідно матеріалів спадкової справи № 2/2022 прийняли спадщину після останнього.

01 серпня 2025 року ОСОБА_1 , через засоби поштового зв`язку, подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року.

Перевіривши доводи касаційної скарги у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з наступних підстав.

Щодо оскарження ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 січня 2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року в частині поновлення провадження у справі та призначення судового засідання слід відмовити у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про поновлення провадження у справі та призначення справи до судового засідання ЦПК України не передбачено.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Отже, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції прийнята за результатами перегляду ухвали суду першої інстанції в частині поновлення провадження у справі та призначення судового засідання у касаційному порядку оскарженню не підлягає з підстав, визначених пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України.

Щодо оскарження постанови апеляційного суду в частині залучення правонаступників слід відмовити у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

Згідно зі статтею 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент

її смерті.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 264/5957/17, провадження № 14-37цс20, вказано, що «суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами».

За змістом положень статті 55 ЦПК України суд має вирішити питання процесуального правонаступництва під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Визначальним при вирішенні питання про залучення правонаступників до участі в справі є встановлення, чи допускають спірні правовідносини правонаступництво, та чи відомі особи, які прийняли спадщину.

Заміна будь-якого учасника справи судом не носить виключно формальний характер, покликаний зафіксувати процесуальне правонаступництво на підставі матеріального правонаступництва, а здійснюється для реалізації завдань цивільного судочинства, передбачених частиною першою статті 2 ЦПК України, в межах стадій судового процесу, зокрема для своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефективного захисту оспорюваних прав сторони.

Подібні правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 2-7763/10 (провадження № 14-197цс21).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер відповідач ОСОБА_6 .

Згідно матеріалів спадкової справи № 2/2022, 08 грудня 2022 року приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Бондаренком О. І. заведено спадкову справу до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , за заявами спадкоємців ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У статті 1216 ЦК України указано, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У статті 1219 ЦК України зазначено, що не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).

Установлено, що спір у цій справі між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_6 виник з приводу права позивачки на безоплатне отримання у власність земельної ділянки з кадастровим номером :01:080:0357. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка зазначила, що реалізувати вказане право вона не в змозі, оскільки ОСОБА_6 , як власник земельної ділянки площею 0,0600 га (кадастровий номер 322180801:01:080:0059), розташованої на території Садівничого товариства «Луч» в межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області оспорює це право, посилаючись на те, що вказаним буде порушено право власності на його земельну ділянку.

Спадкоємці ОСОБА_6 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є спадкоємцями першої черги та своєчасно подали заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_6 . При цьому серед іншого спадковим майном зазначено і земельну ділянку площею 0,0600 га (кадастровий номер 322180801:01:080:0059), розташовану на території садівничого товариства «Луч» в межах Богданівської сільської ради Броварського району Київської області право власності на яку було посвідчене державним актом на право власності на землю, що виданий 05 травня 1996 року Богданівською сільською радою Броварського району Київської області та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 129.

Свідоцтво про право власності на спадкове майно спадкоємцям ще не видано.

Встановивши, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, дійшов правильного висновку про залучення до участі у справі правонаступників відповідача ОСОБА_6 , які у встановленому порядку прийняли спадщину після його смерті.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про недотримання судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, не спростовують висновків судів та не впливають на їх законність й обґрунтованість, є лише незгодою заявника з їх змістом.

Питання, чи дійсно порушено відповідачем ОСОБА_6 право ОСОБА_1 на безоплатне отримання у власність земельної ділянки з кадастровим номером :01:080:0357 судом ще не вирішено, а тому суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, з яким погоджується й Верховний Суд, щодо залучення до участі у справі правонаступників ОСОБА_6 .

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК Українипідставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 394 ЦПК Українипередбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно із частиною четвертою статті 394 ЦПК Україниу разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень вбачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та дотримання норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності оскаржуваних судових рішень, тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 січня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права на безоплатне отримання земельної ділянки та скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Копію ухвали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко