КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 368/1776/24 Головуючий у І інстанції Кириченко В.І.
УХВАЛА

Іменем України

25 серпня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Таргоній Д.О. (судді-доповідача), Голуб С.А., Слюсар Т.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 17 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІННОВА ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 17 квітня 2025 року позов задоволено частково.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційну скаргу на повторне заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 17 квітня 2025 року ОСОБА_1 подав 12 червня 2025 року, тобто із пропуском строків, встановлених процесуальних законом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 липня 2025 року апеляційну скаргу, подану ОСОБА_1 , було залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору на суму 4 542,00 грн та подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Зокрема, причини поважності пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначені в апеляційній скарзі, ухвалою Київського апеляційного суду від 03 липня 2025 року були визнанні судом не поважними.

04 липня 2025 року ухвалу Київського апеляційного суду від 03 липня 2025 року було направлено на адресу зазначену апелянтом в апеляційній скарзі.

15 серпня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції, в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянт посилається на те, що він не був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, позовну заяву з додатками не отримував та про ухвалене судом рішення не повідомлявся.

Разом з цим, скаржник заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору з причин складного матеріального становища. На підтвердження вказаного надає довідку з Пенсійного фонду України про відсутність доходів та довідку з Київського обласного центру зайнятості Кагарлицького управління Обухівської філії про те, що ОСОБА_1 не зареєстрований в центрі зайнятості.

Надаючи оцінку доводам скаржника про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд зазначає наступне.

В матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що судом першої інстанції у відповідності до вимог процесуального законодавства направлено за адресою місця проживання відповідача ОСОБА_1 судову повістку у судове засідання, призначене на 20 березня 2025 року для розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, від отримання якої останній відмовився, що підтверджується довідкою Укрпошти про причини повернення поштового відправлення (а.с. 98)

Крім того, відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судове засідання, призначене на 17 квітня 2025 року о 09 год. 30 хв., дану повістку відповідач отримав особисто 27 березня 2025 року (а.с.87). Однак в судове засідання відповідач не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв.

З огляду на вказане, доводи скаржника про те, що він не був належним чином повідомлений про розгляд даної справи судом першої інстанції не знайшли свого підтвердження та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Матеріалами справи підтверджується, зокрема, що ОСОБА_1 був обізнаний про розгляд даної справи судом першої інстанції з 26 лютого 2025 року, про що він сам зазначає у заяві про перегляд заочного рішення від 27 січня 2025 року. Судом першої інстанції задоволено клопотання ОСОБА_1 , поновлено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, прийнято його заяву до розгляду, скасовано заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 27 січня 2025 року та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін, про що ОСОБА_1 був обізнаний.

Європейський суд з прав людини вказував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Крім того, матеріалами справи підтверджується, що судом першої інстанції на адресу відповідача направлено копію повторного заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 17 квітня 2025 року, яку ОСОБА_1 отримав особисто 10 травня 2025 року (том 1 а.с.99).

Враховуючи тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відповідно до ст. 354 ЦПК України, останнім днем на подачу відповідачем апеляційної скарги є 10 червня 2025 року, в той же час, відповідач подав апеляційну скаргу 12 червня 2025 року, тобто з пропуском визначеного законом процесуального строку.

Посилання скаржника на воєнний стан, складну безпекову ситуацію не можуть бути визнані судом поважними причинами для поновлення процесуального строку.

Дійсно Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено та який продовжує діяти.

Разом з тим, після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудність судових справ. Київський апеляційний суд працює у штатному режимі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «SVITLANA NAUMENKO v. UKRAINE», «TREGUBENKO v. UKRAINE», «PRAVEDNA v. RUSSIA», «ZHELTYAKOV v. UKRAINE» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «YUNION ALIMENTARIYA v. SPAIN» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Таким чином, забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на вказане, доводи скаржника щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження повторного заочного рішення суду першої інстанції не знайшли свого підтвердження, а наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними. Звідси слідує, що апелянтом недоліки зазначені в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху не усунуті, інших поважних причин пропуску строку не вказано, відтак у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, то суд апеляційної інстанції, зазначає, що оскільки у поновленні строку на апеляційне оскарження відмовлено, то відповідно відсутні правові підстави для вирішення даного клопотання судом.

Приписами п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України регламентовано, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст. 357, 358, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на повторне заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 17 квітня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІННОВА ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді С.А. Голуб

Т.А. Слюсар