Провадження № 2/201/4605/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровської міської ради про визнання права власності на самочинне будівництво, -

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

15.08.2025р. Соборним районним судом міста Дніпра через підсистему «Електронний суд» отримана вказана позовна заява, в якій позивачка ОСОБА_1 просить:

- скасувати речове право на В-2 - житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036.реєстраційний номер 101, яке належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036.;

- визнати право спільної власності за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2025р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Судом в порядку ч. 8 ст. 187 ЦПК України направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача у справі, відповідь на запит отримана 18.08.2025р.

Щодо можливості прийняття позову до розгляду

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Позивачкою вказано, що позов не містить вимог майнового характеру, та подана квитанція про сплату судового збору в сумі 985,40 грн.

Судом встановлено, що у позові заявлені дві вимоги про скасування речового права на житловий будинок В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та про визнання права спільної власності на самочинно збудований будинок В-2 (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (майнова).

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач з метою процесуальної економії звернувся до відповідача з двома вимогами, виклавши їх у одній заяві.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а за позовну заяву майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

За положеннями п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Позовна заява не містить ціни позову та вартість майна (будинку В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відтак на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Згідно ч.2 цієї статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Соборним районним судом міста Дніпра ухвалою від 17.04.2025р. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/126708081) відкрито провадження у цивільній справі ЄУН 201/4211/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, тобто тої самої позивачки до того самого відповідача, в якому вона просить суд виділити їй у власність частину будинку за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований реєстрі нерухомості В-2 - житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон, вартістю 1 655 950грн.

Оскільки зараз позивачка просить визнати право спільної власності за нею та відповідачем на це же будинок, то суд вважає необхідним попередньо визначити судовий збір, який підлягає сплаті позивачем під час подачі позову за заявлену майнову вимогу у цій справі, виходячи із ціни позову, визначеною як половина вартості спірного будинку у справі ЄУН 201/4211/25, яку вказала сама позивачка 1 655 950грн.

А відтак позивачці слід сплатити за заявлену вимогу майнового характеру 12 112грн судового збору (з врахуванням пониженого коефіцієнту для позову, поданого через підсистему «Електронний суд» виходячи з розрахунку 15 140:100х80).

Позивачкою вже сплачений судовий збір в сумі 985грн 40коп. За вимогу немайнового характеру з врахуванням пониженого коефіцієнту для позову, поданого через підсистему «Електронний суд» слід сплатити 968грн 80коп.

Тобто суму судового збору, яка підлягає доплаті за заявлену вимогу майнового характеру про визнання будинку спільною власністю, слід визначити з урахуванням переплати 16грн 60коп, тобто як 12 095грн 40коп, яку позивачці належить сплатити і подати суду квитанцію про сплату, або подати документи, які надають підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Також не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду ухвали суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за позовну вимогу за визнання права спільної власності за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036, в розмірі 12 095 гривень 40 копійок.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровської міської ради про визнання права власності на самочинне будівництво залишити без руху, про що повідомити позивача (його представника) та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення суми судового збору до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів, в іншій частині не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева