Провадження № 2/712/3992/25
УХВАЛА

про прийняття зустрічного позову

19 серпня 2025 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пономар В.О., розглянувши зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт, поданий у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей Черкаської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом вселення позивачки та виселення відповідачів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей Черкаської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом вселення позивачки та виселення відповідачів.

Відповідачем ОСОБА_1 14.08.2025 подано зустрічний позов до ОСОБА_2 про відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову, суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову, чи поданий зустрічний позов у строк для подання відзиву на позов.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18 вказано, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 № 2 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Отже, зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги.

ОСОБА_1 звернулася до суду з зустрічним позовом у межах встановленого законом строку.

Як вбачається із матеріалів первісної позовної заяви позивач ОСОБА_2 звернулася з матеріально-правовими вимогами щодо усунення перешкод у користуванні власністю шляхом вселення позивачки та виселення відповідачів з будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У свою чергу відповідач ОСОБА_1 подала зустрічний позов про відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт будинку, розташованому за вказаною адресою, сараю та на оплату комунальних послуг.

При цьому, проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду, та подану зустрічну позовну заяву, суд приходить до висновку, що позовні вимоги первісного і зустрічного позовів є взаємопов`язані між собою, оскільки обидва виникають з одних і тих самих правовідносин щодо користування та утримання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Первісний позов спрямований на усунення перешкод у користуванні належною позивачці власністю шляхом її вселення та виселення відповідачів, тоді як зустрічний позов стосується відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт та оплату комунальних послуг у цьому ж житловому будинку та господарських спорудах. Таким чином, обидва позови мають спільний предмет доказування, пов`язаний із встановленням прав та обов`язків сторін щодо користування і утримання зазначеного об`єкта нерухомості.

Сумісний розгляд первісного та зустрічного позовів дозволить суду повно і всебічно дослідити обставини справи, встановити дійсний обсяг взаємних прав та обов`язків сторін, уникнути ухвалення взаємовиключних рішень та сприятиме процесуальній економії. При цьому розгляд зустрічного позову не зумовлює істотного розширення предмета доказування і не призведе до затягування розгляду справи.

За таких обставин зустрічний позов ОСОБА_1 відповідає вимогам ст. 193 ЦПК України та підлягає прийняттю до спільного розгляду з первісним позовом.

Згідно із ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст. 175 і 177 цього Кодексу.

Подана зустрічна позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, розглядати обидва позови в одному провадженні є доцільним, а тому суд вважає, що зустрічний позов повинен бути прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, об`єднавши зустрічний позов із первісним позовом у справі № 712/10170/25 в одне провадження.

Ураховуючи наведене, керуючись ст. 49, 178, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт, поданий у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Служба у справах дітей Черкаської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом вселення позивачки та виселення відповідачів.

Розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, яке призначене на 16 год 15 хв 23 вересня 2025 року, в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси (адреса: вул. Гоголя, 316 (2-й поверх), м. Черкаси).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Протягом п`ятнадцяти днів відповідач за зустрічним позовом має право надіслати відзив на зустрічну позовну заяву і всі письмові та електронні докази, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, направити їх відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити їх іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

У разі ненадання учасниками розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О. Пономар