Васильківський міськрайонний суд КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3481/25
Провадження № 2/362/2496/25
У Х В А Л А

"25" серпня 2025 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Факторинг Партнерс» звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_1 про стягнення на їх користь заборгованості за кредитним договором № 52 від 11.07.2023 року у розмірі 6661,65 грн., кредитним договором №00-8435869 від 18.06.2023 року у розмірі 8937,50 грн, а всього у розмірі 15599,15 грн. Стягнути з відповідача понесені витрати на сплату судового збору у розмірі 2422,40 та понесені витрати на правову допомогу у розмірі 9000,00 грн.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.06.2025 року прийнято до свого провадження вказану цивільну справу та призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (без виклику) (а.с.120).

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Статтею 188 ЦПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог. Зокрема, згідно з частиною першою цієї статті в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Разом з тим, вивчивши матеріали поданої позовної заяви, судом встановлено фактичне об`єднання позивачем ТОВ «Факторинг Партнерс» двох основних позовних вимог за кредитним договором № 52 від 11.07.2023 року у розмірі 6661,65 грн., кредитним договором №00-8435869 від 18.06.2023 року у розмірі 8937,50 грн, які не пов`язані між собою підставою їх виникнення та поданими доказами, оскільки позивач просить суд стягнути заборгованість з відповідача за різними, самостійними, не пов`язаними між собою кредитними договорами, - що свідчить про відсутність ознаки однорідності спірних правовідносин та підстав їх виникнення. Тобто у даному випадку наявні два предмети спору, відносно яких має бути подано дві окремі позовні заяви до одного відповідача, правовідносини сторін з якими не є взаємопов`язаними, з огляду на різні об`єкти предметів спору (різні кредитні договори), підстави їх виникнення.

Тобто у даному випадку наявні два окремих позови, відносно яких має бути подано окремі позовні заяви, оплачені судовим збором кожен, з огляду на різні об`єкти предметів спірних правовідносин та підстави їх виникнення.

Кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору та договору позики, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового прововідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори забезпечення тощо).

Отже, вимоги про стягнення шкоди у конкретно визначеному позивачем за кожним окремим кредитним договором розмірі є самостійними вимогами, які не пов`язані ні підставами виникнення, ні поданими доказам та не є основними і похідними одна від одної, оскільки від задоволення одних не залежить задоволення інших.

Критерії пов`язаності договорів щодо одного позичальника між собою та схожості переважної більшості забезпечень цих кредитів, що наводить позивач в обґрунтування об`єднання вимог в одному позові, не є достатніми для застосування правил об`єднання позовів у розумінні статті 188 ЦПК України.

Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладений в постановах Верховного Суду Касаційного господарського суду від 15.02.2019 у справі №910/11811/18 та від 25.07.2019 у справі №916/2733/18.

Об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

Суд дійшов висновку про те, що сумісний розгляд заявлених позовних вимог у цій справі перешкоджатиме з`ясуванню взаємних прав і обов`язків сторін та суттєво ускладнить вирішення спору, оскільки у даному випадку під час розгляду справи суд повинен буде надати оцінку умовам кожного з укладених кредитних договорів, встановити обставини дотримання, виконання/невиконання сторонами умов цих договорів, мети та обставин їх укладення, а також правильність заявлених до стягнення сум.

Зазначене свідчить про те, що по кожному з договорів та по кожному окремому епізоду, щодо яких суду необхідно проводити окрему процесуальну процедуру з визначенням та дослідженням різного кола доказів, пов`язаних зі встановленням обставин, на які посилається позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, що також суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи (аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 23.07.2019 у справі №916/2733/18).

За таких обставин, позивач при поданні позову порушив правила щодо об`єднання позовних вимог, оскільки у даному випадку позовні вимоги ґрунтуються на підставі різних кредитних договорів, які є різними за предметом, обсягом зобов`язань та строками виконання, а також на різних рішеннях, які приймались пов`язаними з кредитором особами окремо по кожному із двох договорів, що має наслідком дослідження окремо кожного рішення, договору та окремо - заборгованості, яка виникла з різних підстав, що повинно підтверджуватися окремими, не пов`язаними між собою доказами.

При цьому суд не має обов`язку постановляти ухвалу про залишення заяви без руху і надавати позивачу строк для усунення недоліків, оскільки відповідно до статті 175 ЦПК України у переліку вимог, недодержання яких є підставою залишення заяви без руху, відсутнє посилання на статтю 188 цього Кодексу. (постанова Верховного Суду від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/7186/19).

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ТОВ «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами, - без розгляду, оскільки позивач порушив правила об`єднання позовних вимог, фактично не може усунути недоліки позовної заяви, адже встановлення та усунення недоліків у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог ЦПК України не передбачено.

Керуючись статтями 2, 4, 188, 257-261, 353, 354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Партнерс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко