Справа № 183/4409/24
№ 2/183/864/25
19 серпня 2025 року м.Самар
Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Оладенко О.С.
за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадженняу у приміщенні Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна», ОСОБА_4 , Піщанської сільської ради Самарівського району Дніпропетровської області, треті особи: Четверта Дніпровська державна нотаріальна контора, Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одеса Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про скасування арешту майна та визнання права власності на земельну ділянку, -
В обґрунтування позовних вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . До складу спадщини увійшла вищезазначена ділянка. Позивачі прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , проте постановою нотаріуса від 12.01.2024 позивачам відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину у зв`язку з наявністю зареєстрованого обтяження земельної ділянки. Позивачам стало відомо, що арешт накладено у виконавчому провадженні №31597496 з примусового виконання виконавчого листа №2-4367/11, виданого на виконання рішення Київського районного суду м.Одеси від 31.01.2011 про стягнення з ОСОБА_4 на користь відповідача 1 грошових коштів. Зазначені кошти стягнуті не зі спадкодавця ОСОБА_4 , а з іншої особи з таким же прізвищем, ім`ям та по батькові, який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивачі прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , проте позбавлені можливості оформити свої спадкові права у зв`язку з помилково зареєстрованим обтяженням.
Ухвалою судді від 24.05.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 01.10.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.
У судове засідання представник позивачів адвокат Круглий В.В. не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.
Представник третьої особи Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори подав заяву про розгляд справи без його участі.
Представник третьої особи Київського відділу ДВС у м.Одесі Південного міжгеріонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) подав заяву про розгляд справи без його участі.
Представники відповідачів у судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Будь-яких заяв та клопотань від відповідачів не надходило.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача, вважає за можливе, проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
У частині п`ятій статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 14.08.2025, є дата складення повного судового рішення 19.08.2025.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (т.1 а.с.92).
Як убачається із копії спадкової справи, 30.03.2023 після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернулися: дружина ОСОБА_5 , син ОСОБА_3 та онуки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які на час відкриття спадщини були зареєстровані та проживали разом зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с.90-199). Згідно
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є синами ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , який у свою чергу був сином ОСОБА_4 , що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями свідоцтв про народження.
На майно спадкодавця, що не є предметом спору у даній справі, державним нотаріусом Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори видано свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям першої черги ОСОБА_5 (дружині) та ОСОБА_3 (сину) на 1/3 частину кожному; спадкоємцям за правом представлення (онукам померлого в порядку ст.1266 ЦК України) ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на 1/6 частині кожному.
Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24.04.2024, що державний реєстратором Новомосковського міськрайонного управління юстиції Головко Н.Ю. зареєстровано обтяження №5085384 від 06.03.2012, обтяжувач Другий Київський відділ державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції; особа, майно якої обтяжуються ОСОБА_4 , РНОКПП відсутній.
Також, 14.11.2011 зареєстровано обтяження №5085352, обтяжував Ленінський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції; особа, майно якої обтяжуються ОСОБА_4 , причина відсутності РНОКПП у зв`язку з релігійними переконаннями (а.с.26-27).
На запит представника позивачів Київський районний суд м.Одеси повідомив, що у провадженні суду перебувала цивільна справа №2-4367/11 за позовом ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди (а.с.18), а також направлено копію рішення у справі.
Зі змісту рішення суду у справі №2-4367/11, а також постанови у справі про адміністративне правопорушення від 14.04.2009 у справі №3-1996/2009, копію поліса ВВ/6504397 ЗАТ «СК «Провідна» (т.1 а.с. 18-19, 23, 203-208) вбачається, що вищезазначену шкоду стягнуто з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Натомість спадкодавець позивачів народився ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Наведені докази свідчать про те, що спадкодавець не був боржником у вказаному виконавчому провадженні, а арешт на належне йому нерухоме майно накладено помилково у зв`язку з повним співпадінням прізвища, ім`я та по-батькові з іншою особою, а також у зв`язку з відсутністю відомостей про РНОКПП боржника у виконавчому провадженні.
Також судом установлено, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 . Після її смерті заведено спадкову справу №12/2024 (т.2 а.с.20-199) на підставі заяв ОСОБА_1 . Інший спадкоємець за правом представлення - ОСОБА_2 подав заяву про відмову від належної йому за законом спадщини на користь ОСОБА_1 . Також син померлої ОСОБА_3 подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 .
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
У частині першій статті 1266 ЦК України встановлено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
За змістом ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Як роз`яснено у п. 2 Постанови Пленуму ВССУ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
За змістом ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. А відповідно до ст. 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи бути обмеженим у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно з положеннями статті 41 Конституції України та статті 321 Цивільного кодексу України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Право приватної власності є непорушним.
Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції закріплює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Умови та підстави зняття арешту з майна врегульовані ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження».
Відповідно до ч.3 ст.59 Закону у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.59 Закону підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника.
Частина 5 статті 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачає, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Також суд враховує правову позицію, висловлену у постанові Верховного Суду від 06.05.2024 у справі №725/3352/23 відповідно до якої порушене право спадкоємця може бути захищене в порядку позовного провадження шляхом подання позову про визнання права власності на спадкове майно і зняття із нього арешту, а позивачкою заявлено лише позовну вимогу про зняття арешту, що є неефективним способом захисту порушених прав, та підставою для відмови у позові.
Позивачі позбавлені можливості реалізувати свої права на спадкування в інший крім судового захисту спосіб.
З огляду на те, що із зазначених вище обставин у своїй сукупності не вбачається підстав для накладення заборони відчуження майна спадкодавця, вимога позивачів не порушує нічиїх прав та обов`язків і не суперечить вимогам діючого законодавства, суд приходить до висновку про задоволення позову.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 81, 82, 141, 142, 158, 259, 263-265, 268, 272, 273, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ;

позивач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

позивач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ;

відповідач приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна», , місцезнаходження: 03049, м. Київ, Повітрофлотський проспект, буд25;

відповідач ОСОБА_4 , РНОКПП не відомий, адреса: АДРЕСА_3 ;

відповідач Піщанська сільська рада Самарівського району Дніпропетровської області, , адреса: Дніпропетровська область, Самарівський район, с.Піщанка, вул.Центральна,4;

третя особа Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, , адреса: 49023, м.Дніпро, вул.Радистів,8;

третя особа Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), , адреса:65065, м.Одеса, вул.Генерала Петрова,1.

Повне судове рішення складено і підписано 19 серпня 2025 року .

Суддя Оладенко О.С.