Справа № 204/8262/25
Провадження № 2-о/204/226/25
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

11 серпня 2025 року суддя Чечелівського районного суду міста Дніпра Токар Н.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Орган Опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Новокодацькому та Чечелівському районах у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про удочеріння дитини,-

ВСТАНОВИВ:

05 серпня 2025 року до суду надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Орган Опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Новокодацькому та Чечелівському районах у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про удочеріння дитини.

На виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, з метою визначення підсудності, судом був зроблений запит до Єдиного державного демографічного реєстру та 06.08.2025 року судом отримано відповідь №1645044 із зазначенням інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) заявника.

У відповідності до ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Згідно із частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, ч. 2 ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч. ч. 4, 5 ст. 95 ЦПК України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, долучені копії документів не засвідчені належним чином, а отже, подані з порушенням ч.5 ст.95 ЦПК України.

Відповідні висновки викладені у постанові Верховного Суду №462/1722/16 від 10.12.2024 року.

Згідно ч.4 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Статтею 313 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Проте, заявником в заяві не залучена в якості заінтересованої особи матір дитини, яку заявник просить усиновити.

Вимоги до змісту заяви про усиновлення визначені статтею 311 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 указаної статті заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: 1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; 2) медичний висновок про стан здоров`я заявника; 3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; 4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; 5) інші документи, визначені законом (ч. 2 ст. 311 ЦПК України).

Такі самі положення містить і пункт 22 Порядку провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей, затверджений Постановою КМУ від 08.10.2008 №905, з відповідними змінами від 09.05.2025 (далі Порядок).

Проте, в порушення п.1 ч.2 ст.311 ЦПК України, до заяви про усиновлення дитини не додана копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя.

Згідно пункту 22 Порядку, громадяни України, які бажають усиновити дитину, звертаються із заявою про взяття їх на облік кандидатів в усиновлювачі до служби у справах дітей районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, міської, районної у місті (у разі утворення), сільської, селищної ради ради за місцем проживання та подають разом з нею такі документи: 1) копію документа, що посвідчує особу; 2) копію реєстраційного номера облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків або інформація про відмову від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу) (за наявності); 3) копію документу, де зазначено унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (за наявності); 4) довідку про заробітну плату за останніх шість місяців або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, або довідка про подану декларацію про майновий стан і доходи за попередній календарний рік. У разі коли усиновлювачами є подружжя, довідку про заробітну плату за останніх шість місяців або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, або довідку про подану декларацію про майновий стан і доходи, може подавати один із подружжя, який має постійний дохід; 5) копію свідоцтва про шлюб або витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб (для осіб, які перебувають у шлюбі); 6) висновок про стан здоров`я кожного заявника, складений за формою згідно з додатком 3; 7) документ про наявність чи відсутність судимості для кожного заявника, виданий територіальним центром з надання сервісних послуг МВС; 8) копію документа, що підтверджує право власності або користування житловим приміщенням; 9) згоду другого з подружжя на усиновлення дитини (у разі усиновлення одним із подружжя), якщо інше не передбачено законодавством, справжність підпису на якій засвідчено нотаріально. Копії документів, зазначених у підпунктах 1, 2, 3, 5 і 8 цього пункту, засвідчуються працівником служби у справах дітей, який здійснює приймання документів. У разі усиновлення дитини одним із подружжя висновок про стан здоров`я та документ про наявність чи відсутність судимості подаються кожним із подружжя. Строк дії документів становить один рік з дня їх видачі, якщо інше не передбачено законодавством.

Заявник, звертаюсь до суду 05.08.2025 року надає документи, які передбачені пунктом 22 Порядку, які датовані 2023 роком, проте, їх строк дії становить один рік з дня їх видачі, отже, станом на дату звернення до суду із заявою, останні втратили строк дії.

Пунктом 27 Порядку визначено, що висновок про можливість бути усиновлювачами оформляється у строки, передбачені пунктами 25-1 і 25-2 цього Порядку, згідно з визначеними Мінсоцполітики вимогами на бланку служби у справах дітей, пронумеровується, прошнуровується, підписується її керівником, засвідчується печаткою та видається кандидатам в усиновлювачі.

Разом із висновком повертаються пронумеровані, прошнуровані, скріплені печаткою та завірені підписом керівника служби у справах дітей документи, подані кандидатами в усиновлювачі, із зазначенням служби у справах дітей, в якій вони перебувають на обліку, та облікового номера.

Строк дії висновку про можливість бути усиновлювачами становить один рік з дати видачі і може бути продовжений, але не більше як на один рік.

Якщо протягом дії висновку про можливість бути усиновлювачами закінчився строк дії документів, зазначених у підпунктах 4, 6, 7 і 8 пункту 22 цього Порядку, кандидати в усиновлювачі поновлюють їх і додають до документів, повернутих службою у справах дітей.

Отже, з поданого висновку про можливість бути усиновлювачем вбачається, що останній було видано 11.10.2023, строк дії останнього згідно цього Порядку, один рік з дати видачі, тобто до 11.10.2024.

Якщо протягом строку дії висновку про можливість бути усиновлювачами кандидати в усиновлювачі не здійснили усиновлення, вони можуть звернутися до служби у справах дітей за місцем взяття їх на облік із заявою про продовження строку дії зазначеного висновку. Заява подається кандидатами в усиновлювачі не пізніше ніж за десять робочих днів до закінчення одного року з дати видачі висновку. До заяви додаються документи, зазначені у пункті 22 цього Порядку. Заява та документи/відомості можуть бути подані в паперовій формі безпосередньо під час особистого прийому в службі у справах дітей або в електронній формі через Єдиний державний вебпортал електронних послуг та інтегровані з ним інформаційні системи Мінсоцполітики, органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування відповідно до пункту 22-1 цього Порядку. Служба у справах дітей перевіряє подані документи, складає акт обстеження житлово-побутових умов заявників та готує довідку про продовження строку дії висновку про можливість бути усиновлювачами за формою, затвердженою Мінсоцполітики, або в разі виявлення обставин, що унеможливлюють усиновлення, письмово повідомляє заявникам про відмову у продовженні зазначеного строку. Документи, подані кандидатами в усиновлювачі, пронумеровані, прошнуровані, скріплені печаткою та завірені підписом керівника служби у справах дітей, повертаються заявникам.

Строк дії висновку про можливість бути усиновлювачами продовжується не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення строку його дії, що підтверджується видачею довідки про продовження строку дії такого висновку. У разі коли такий строк не продовжується, кандидатам в усиновлювачі повідомляється про відмову у продовженні строку дії такого висновку.

Отже, заявник, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення строку дії висновку, тобто не пізніше ніж 05.10.2024 року мала звернутись до служби у справах дітей за місцем взяття її на облік із заявою про продовження строку дії зазначеного висновку та отримати у жовтні 2024 року довідку про продовження строку дії висновку про можливість бути усиновлювачем за формою, затвердженою Мінсоцполітики.

Зазначені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Таким чином, відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, заяву слід залишити без руху, надати заявнику строк для усунення недоліків.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Частиною 2 ст.185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ч.ч.1,2 ст. 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Орган Опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Новокодацькому та Чечелівському районах у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про удочеріння дитини - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів після отримання копії ухвали та попередити, що згідно вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар