Постанова

Іменем України

24 липня 2025 року

м. Київ

Справа № 752/15649/24

Провадження № 61-1645св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - головуючого судді Крата В. І., судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув у порядку письмового провадження справу,

учасниками якої є:

позивач - Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - позивач),

відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі разом - відповідачі),

про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги

за касаційною скаргою позивача на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 26 липня 2024 року, яку постановила суддя Слободянюк А. В., та постанову Київського апеляційного суду від 6 січня 2025 року, яку ухвалила колегія суддів у складі Лапчевської О. Ф., Березовенко Р. В., Мостової Г. І.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

(1) Вступ

1. Юридична особа-позивач звернулася до суду з позовом у малозначній справі. Позовну заяву підписала фізична особа, яка діяла на підставі довіреності. Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, повернув позовну заяву. Мотивував тим, що представниця не надала належних документів (статуту, трудового договору (контракту), положення тощо), в яких є інформація про обсяг її повноважень, а довіреності для підтвердження останніх недостатньо.

2. Позивач у касаційній скарзі стверджував, зокрема, про те, що представником у малозначних справах може бути фізична особа на підставі довіреності. До позовної заяви він додав довіреність на ім`я його представниці. Тому вважав, що підстав для повернення позову не було.

3. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду мав відповісти на питання про те, чи може бути представником юридичної особи-позивача у малозначній справі на підставі довіреності фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років і має цивільну процесуальну дієздатність. Вирішив, що може. Тому скасував судові рішення судів попередніх інстанцій і скерував справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

(2) Зміст позовних вимог і провадження у судах першої й апеляційної інстанцій

4. Позивач звернувся до суду з позовною заявою, датованою 8 липня 2024 року, у якій просив стягнути з відповідачів солідарно 77 145,97 грн боргу за житлово-комунальні послуги.

5. 26 липня 2024 року Голосіївський районний суд міста Києва постановив ухвалу, згідно з якою повернув позовну заяву. Мотивував так:

5.1. Для підтвердження повноважень брати участь у порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду докази того, що він обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, що дозволяють встановити обсяг повноважень (статут, положення, трудовий договір).

5.2. Позивач для підтвердження повноважень його представниці додав до позовної заяви копію довіреності від 1 січня 2024 року, у якій зазначив, що ця представниця є начальником відділу претензійно-позовної роботи розрахункового департаменту претензійно-позовної роботи позивача (далі - відділ). Проте немає доказів, які дозволяють встановити обсяг її повноважень.

6. 6 січня 2025 року Київський апеляційний суд ухвалив постанову, згідно з якою залишив без змін ухвалу суду першої інстанції. Мотивував так:

6.1. Позовну заяву підписала представниця позивача - начальник відділу Карандюк Юлія Олександрівна (а. с. 8).

6.2. Суд першої інстанції обґрунтовано керувався пунктом 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України, згідно з яким заява повертається у випадку, якщо її підписала особа, яка не мала права її підписувати. Для підтвердження повноважень представниці позивач додав до позовної заяви копію довіреності від 1 січня 2024 року, однак не додав докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень представниці (статут, положення, трудовий договір (контракт)).

6.3. Необґрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що позовну заяву підписала начальник відділу Карандюк Ю. О. на підставі довіреності від 1 січня 2024 року № 9, копія якої є у матеріалах справи. У матеріалах справи є довіреність від 1 січня 2024 року № 12 на ім`я Гажали Анни Валеріївни (а. с. 10), а позовну заяву підписала Карандюк Ю. О. без належного підтвердження її повноважень.

(3) Провадження у суді касаційної інстанції

7. 7 лютого 2025 року позивач подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив скасувати зазначені судові рішення та скерувати справу до суду першої інстанції.

8. 14 березня 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою позивача та про витребування справи із суду першої інстанції.

9. 21 липня 2025 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою призначив справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

(1) Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

10. Позивач мотивував касаційну скаргу так:

10.1. Оскільки справа за законом є малозначною, то представником під час її розгляду може бути на підставі довіреності особа, яка досягла вісімнадцяти років і має цивільну процесуальну дієздатність.

10.2. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 січня 2024 року у справі № 759/3868/23 вказав, що «справа на момент подання апеляційної скарги була малозначною відповідно до закону, а тому представництво АТ КБ «Приват Банк» у суді апеляційної інстанції особою, яка не є адвокатом, на підставі довіреності не суперечило вимогам цивільного процесуального закону» (див. також близьку за змістом постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 березня 2024 року у справі № 760/10973/21).

(2) Позиції інших учасників справи

11. 20 березня 2025 року ОСОБА_1 сформував у системі «Електронний суд» відзив (вх. № 8803/0/220-25 від 21 березня 2025 року), у якому просив касаційну скаргу позивача залишити без задоволення. Мотивував так:

11.1. Суди обох інстанцій обґрунтовано виснували, що позовну заяву підписала неповноважна особа. Карандюк Ю. О. не надала належних доказів того, що вона діяла в інтересах позивача у порядку самопредставництва. Лише довіреності недостатньо, аби вважати, що вона мала повноваження підписати та подати позовну заяву.

11.2. Доводи касаційної скарги зводяться до повторної оцінки доказів-додатків до позовної заяви, що підтверджують повноваження представника позивача. Такі доводи суперечать частині першій статті 400 ЦПК України.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

(1) Межі розгляду справи у суді касаційної інстанції

12. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 14 березня 2025 рокувідкрив касаційне провадження за касаційною скаргою позивача на підставі, визначеній останнім абзацом частини другої статті 389 ЦПК України.

13. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншим (частина перша статті 400 ЦПК України).

14. З огляду на цей припис Верховний Суд переглядає оскаржене судове рішення у межах тих доводів і вимог касаційної скарги, які стали підставами для відкриття касаційного провадження.

(2) Оцінка аргументів учасників справи та висновку апеляційного суду

(2.1) Чи може бути представником юридичної особи-позивача у малозначній справі на підставі довіреності фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років і має цивільну процесуальну дієздатність?

15. Позивач звернувся до суду з вимогами у малозначній справі. Позовну заяву від імені позивача подала представниця, яка приєднала до цієї заяви довіреність, видану головою правління. Суди обох інстанцій виснували, що такої довіреності недостатньо для підтвердження повноважень представниці, яка діяла у порядку самопредставництва. Тому суд першої інстанції позовну заяву повернув.

16. Позивач не погодився з висновками судів. У касаційній скарзі стверджував, зокрема, що у малозначній справі допускається представництво інтересів учасника справи фізичною особою на підставі довіреності; до позовної заяви представниця позивача додала належну довіреність. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що є підстави для задоволення касаційної скарги.

17. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена (частини четверта та п`ята статті 131-2 Конституції України).

18. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини шостої статті 19 ЦПК України у редакції, чинній із 19 липня 2024 року). Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» із 1 січня 2024 року становив 3 028,00 грн. Тому ініційована у липні 2024 році справа з вимогами, що не перевищують 90 840,00 грн (3 028,00 грн х 30), станом на день постановлення ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви була малозначною за законом.

19. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (частина друга статті 60 ЦПК України).

20. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (пункт 1 частини першої, частина третя статті 62 ЦПК України).

21. Верховний Суд неодноразово виснував, що представником сторони у малозначній справі може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, і повноваження якої підтверджує довіреність (див., наприклад, постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 січня 2024 року у справі № 759/3868/23, від 31 січня 2024 року у справі № 759/7628/23, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 березня 2024 року у справі № 760/10973/21, від 25 червня 2024 року у справі № 546/1283/23, Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 липня 2024 року у справі № 758/4272/23).

22. Позовна заява повертається,зокрема, у випадках, колиїї подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано (пункт 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України).

23. За матеріалами справи № 752/15649/24:

- 22 липня 2024 року до суду першої інстанції надійшла позовна заява позивача, яку підписала начальник відділу Карандюк Ю. О. Згідно з позовною заявою до неї було 13 додатків, зокрема, «належним чином завірена копія довіреності представника ПрАТ «АК «Київводоканал» Карандюк Ю. О.» і «належним чином завірена копія довіреності представника ПрАТ «АК «Київводоканал» Гажали А. В.» (а. с. 1 - 11);

- позивач просив стягнути солідарно з відповідачів 77 145,97 грн боргу за житлово-комунальні послуги. У позовній заяві вказав, що справа є малозначною та просив її розглядати за правилами спрощеного позовного провадження. Крім того, відразу звернув увагу суду першої інстанції на те, що у малозначній справі інтереси позивача може на підставі довіреності представляти повнолітня фізична особа, яка має цивільну процесуальну дієздатність;

- 26 липня 2024 року суд першої інстанції постановив ухвалу про повернення позовної заяви, бо представниця позивача Карандюк Ю. О. додала до позовної заяви лише довіреність від 1 січня 2024 року, згідно з якою вона є начальником відділу, тоді як для підтвердження повноважень у порядку самопредставництва мала надати статут, положення, трудовий договір (контракт) з інформацією про обсяг повноважень;

- позивач подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції; мотивував тим, що особи, які представляють юридичну особу за довіреністю та вчиняють процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не у порядку її самопредставництва. Позовну заяву у малозначній справі від імені позивача підписала начальник відділу Карандюк Ю. О. на підставі довіреності від 1 січня 2024 року № 9;

- апеляційний суд відхилив доводи позивача; вважав обґрунтованим висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви.

24. Колегія суддів не погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про повернення позовної заяви на підставі пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України. Суди не врахували, що представництво юридичної особи у малозначній справі може здійснювати фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років і має цивільну процесуальну дієздатність, на підставі довіреності, виданої уповноваженою особою цієї юридичної особи. У такому випадку для підтвердження повноважень представника немає необхідності додатково надавати статут, положення, трудовий договір (контракт), посадову інструкцію тощо. На цей висновок не впливає те, що у довіреності може бути вказана посада повіреного, яку він займає у відповідній юридичній особі.

25. Суд першої інстанції встановив, що представниця, яка підписала від імені позивача позовну заяву, мала довіреність на представництво інтересів позивача. Тому з огляду на те, що справа є малозначною, та незважаючи на згадку у довіреності про посаду, яку займає представниця, вона може представляти у суді інтереси позивача не у порядку самопредставництва юридичної особи, а на підставі належно оформленої довіреності. Отже, висновки судів попередніх інстанцій були помилковими.

(3) Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

(3.1) Щодо суті касаційної скарги

26. Суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема, за встановленою підсудністю або для продовження розгляду (пункт 2 частини першої статті 409 ЦПК України).

27. Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).

28. У випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції (частина четверта статті 406 ЦПК України).

29. З огляду на висновки цієї постанови щодо застосування норм процесуального права оскаржені судові рішення слід скасувати, а справу передати до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

у х в а л и в:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» задовольнити.

2. Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 26 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 6 січня 2025 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат
Судді Д. А. Гудима
І. О. Дундар
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко