У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2025 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі судді Застрожнікової К.С., при секретарі судового засідання Комовій Д.К., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про відвід судді Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніної Л.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 липня 2024 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 30 липня 2024 року відкрито загальне позовне провадження за вищевказаним позовом.

16 липня 2025 року представник відповідача подала на електронну пошту суду заяву про відвід судді Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніної Л. М., посилаючись на те, що 19 травня 2025 року судом не було з`ясовано чи направлялося клопотання позивача про долучення висновку експерта за результатами проведення оціночно-будівельного дослідження спірної квартири від 27 липня 2024 року № 05-07/2024 відповідачу або представнику відповідача. Крім того, вказане клопотання було подано представником позивача з порушенням строків, визначених частиною другою статті 83 та без клопотання про поновлення строків, тому ухвала про долучення висновку експерта № 05-07/2024 від 27 липня 2024 року постановлена з порушенням норм ЦПК України. Протягом 2024-2025 років представником відповідача подавалося більше 6 заяв і клопотань про надання представнику відповідача в електронному вигляді матеріалів справи № 760/16721/24, в тому числі із клопотанням від 26 листопада 2024 рок та висновком експерта. Окрім того, у судовому засіданні було оголошено, що представник відповідача не повідомила про причини неявки в судове засідання, хоча через електронну адресу Солом`янського районного суду міста Києва 19 травня 2025 року, завчасно, до проведення судового засідання, представником відповідача було подано клопотання про відкладення/перенесення судового засідання за станом здоров`я, до якого долучено відповідну довідку лікаря. Отже, суд випадково або навмисно не перевірив надходження від представника відповідача заяв/клопотань по справі, що стало підставою для закриття підготовчого провадження, чим порушено права та інтереси відповідача.

Заявник вважає, що такі дії свідчать про заінтересованість судді у розгляді вказаної справи, тому просила відвести головуючого суддю Ішуніну Л. М.

18.07.2025 ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва визнано заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про відвід судді від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності необґрунтованою.

Матеріали заяви передані для її вирішення іншому судді у порядку визначеному частиною першою статті 33 ЦПК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 23.07.2025 вказану заяву про відвід передано судді Застрожніковій К.С.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст.40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Так, відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частиною сьомою статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

За приписами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Відповідно до п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що обставини, зазначені в заяві позивача як підстави для відводу, стосуються лише незгоди із прийнятим суддею процесуальним рішенням в цій справі, тому не можуть викликати сумнів у неупередженості судді, чи свідчити про її певну особисту заінтересованість у розгляді справи.

Суд вважає, що обставини, зазначені в заяві представника відповідача ОСОБА_1, як підстави для відводу, стосуються лише незгоди із процесуальними діями та прийнятими суддею процесуальними рішеннями в цій справі, тому не можуть викликати сумнів у неупередженості судді, чи свідчити про її певну особисту заінтересованість у розгляді справи, тому заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтованою.

За таких обставин, заява про відвід головуючого судді Ішуніної Л.М. не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 39, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про відвід судді Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніної Л.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Застрожнікова