Провадження № 2/761/3319/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савчук Ю.Н.

при секретарі: Габунії Н.Г.,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбного договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання шлюбного договору недійсним.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18.04.2024 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2024 року, провадження 2-з/761/581/2024, за заявою позивача - ОСОБА_1 було вжито заходів забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва Зборщік А.О. щодо повторного автоматизованого розподілу справи №01-08-1634 від 05.05.2025 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2025 року в провадження судді Савчук Ю.Н. надійшла зазначена цивільна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 09.05.2025 року було прийнято позовну заяву до провадження судді Савчук Ю.Н. та призначено підготовче судове засідання.

24.01.2024 року представник позивача - адвокат Мохнюк Р.Г. подав до суду клопотання про відмову від позову та закриття провадження у справі №761/38707/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання шлюбного договору недійсним.

Разом з тим, 28.01.2025 року представник відповідача адвокат Поліщук В.А. подав заяву про скасування заходів забезпечення позову вжиті Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2024 року, провадження 2-з/761/581/2024.

У судове засідання представник позивача не з`явився, подане клопотанням підтримав та просив провести судове засідання без його участі.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, подане клопотанням підтримав та просив провести судове засідання без його участі. Також додатково надіслав заяву про зміну прізвища відповідача. А саме, повідомив, що відповідач змінила прізвищз ОСОБА_4 на ОСОБА_4 , що підтверджується Свідоцтвом про зміну імені, яке видане 21.01.2025 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), серія НОМЕР_1 .

Вивчивши подані клопотання та перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Зі змісту ст.2,13 ЦПК України однією із основних засад цивільного судочинства є диспозитивність, що полягає, зокрема, в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з п.1 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Частинами 1, 3 ст. 206 ЦПК України визначено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Відмова від позову не суперечить законові, судом не встановлено осіб, права та охоронювані законом інтереси яких було б порушено внаслідок відмови від позову, а тому клопотання представника позивача слід задовольнити, прийняти відмову позивача від позову та закрити провадження у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2024 року, провадження 2-з/761/581/2024, за заявою позивача - ОСОБА_1 було вжито заходів забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів або зміниСуд вважає, що у разі закриття провадження по справі підстав для подальшого застосування заходів забезпечення вказаного позову не вбачається, оскільки подальше обтяження нерухомого майна істотно обмежує законні права та інтереси відповідача.

Беручи до уваги наведене та позицію сторін у справі, керуючись нормами ч.9 ст.158 ЦПК України, суд приходить до висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає до задоволення.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає за необхідне провадження у справі закрити та скасувати заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись ст.2,13,49,158,206,255-256,260-261,354-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти відмову позивача ОСОБА_1 від позову.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбного договору недійсним - закрити в зв`язку з відмовою позивача від позову.

Роз`яснити сторонам, що згідно із частиною 2 статті 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Скасувати заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 жовтня 2024 року, справа 761/38707/24, провадження 2-з/761/581/2024, а саме накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання ухвали до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: