Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/563/25
Провадження № 2-во/279/63/25

У Х В А Л А

11 серпня 2025 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Пацко О.О., з секретарем Гончаровою Ю.Ю., в приміщенні суду в м. Коростені, розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні по цивільній справі №279/563/25 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Немировська Ольга Валеріївна, до ОСОБА_2 про поділ та виділення в натурі частки із спільної часткової власності та припинення права спільної часткової власності на будинок, -

В С Т А Н О В И В:

До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла заява, в якій заявник просить суд виправити допущену в рішенні Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25 березня 2025 року описку, а саме в резолютивній частині рішення вказати: «Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в натурі 37/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , що складає окремий ізольований об`єкт, який складаються з приміщень: 1-1 веранди площею 6,3 кв.м., 1-2 кладової площею 1,2 кв.м., 1-3 коридору площею 3,7 м. кв., 1-4 кімнати площею 8,6 кв.м., 1-5 кухні площею 4,0 кв.м., 1-6 кімнати площею 4,2 кв.м., 1-7 кімнати площею 13,4 кв.м., літньої кухні-сараю Літ «Б», прибудови Літ «б», гаражу «Г», туалету Літ «Т», частини огорожі «К», та припинити його право спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 ».

В обґрунтування заяви посилається на те, що зазначена описка унеможливлює виконання судового рішення, зокрема в проведенні державної реєстрації права власності.

Вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про виправлення описки, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправленню підлягають описки та арифметичні помилки, «допущені в рішенні». З буквального тлумачення норми видно, що мова йде про описки, допущені під час складання судового рішення. Тобто суб`єктом, який може припуститися помилки під час складання рішення, є виключно суд.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 січня 2021 року у справі №22-ц/354/11.

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

- вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

- таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

- помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Арифметичні помилки - це помилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути неправильний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу, або неправильний розрахунок розподілу судових витрат. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився (постанова Верховного Суду від 07.05.2020 року в справі № 576/599/17-ц).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені правильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена правова позиція висловлена також у постанові Верховного Суду від 06 серпня 2021 року у спразі № 2-3259/11 (провадження № 61-5640св21 ).

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що заявник просить внести виправлення в частину, яка є змістом судового рішення, який не може бути змінений у порядку виправлення описок або арифметичних помилок, а тому у задоволенні заяви про виправлення описки, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні по цивільній справі №279/563/25 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Немировська Ольга Валеріївна, до ОСОБА_2 про поділ та виділення в натурі частки із спільної часткової власності та припинення права спільної часткової власності на будинок - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Ольга ПАЦКО