ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

11 серпня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/17190/23

Провадження № 22-ц/820/1908/25

Хмельницький апеляційний суд у складі судді-доповідача П`єнти І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 липня 2025 року про відмову в задоволенні заяви про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

в с т а н о в и в:

17 липня 2025 року на адресу Хмельницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 червня 2025 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, у поданій апеляційній скарзі скаржниця заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження зазначених обставин скаржницею надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 06.06.2025 за період з січня 2024 року по грудень 2024 року.

Вирішуючи питання щодо звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у поряду, визначеному законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

За ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Надані ОСОБА_1 на підтвердження свого майнового стану відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 06.06.2025 року свідчать про відсутність інформації щодо джерел/сум виплачених доходів та утриманих податків.

Разом із тим, зазначені відомості є недостатніми для встановлення обставини, що майновий стан скаржниці перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі, оскільки не містять даних про реальний дохід ОСОБА_1 , зокрема відомостей щодо наявності чи відсутності інших джерел доходу.

Крім того, скаржниця не надала доказів відсутності доходів з інших джерел, які підлягають оподаткуванню, що в свою чергу не надає можливості встановити чи перевищує розмір судового збору 5 відсотків розміру річного доходу скаржниці за попередній календарний рік, що відповідно до норм ст. 8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.

Будь-яких інших доказів на підтвердження обставин, визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», (розміру реального доходу, прибутку, наявності рухомого/нерухомого майна, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідок про склад сім`ї, наявність утриманців, тощо), які могли б слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 не надала.

Відсутність належних доказів унеможливлює задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судових витрат слід відмовити, а скаржниці необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Водночас скаржниця не позбавлена права повторно звернутися до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, надавши суду належні докази свого майнового стану.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2025 року 3028 грн.

Згідно з пп. 9.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У зв`язку із зазначеним, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп. (3028 грн*0,2) за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Хмельниц. мтг/22030101,

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775,

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.),

Код банку отримувача (МФО) 899998,

рахунок отримувача UA0022775,

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі ____ (номер справи), Хмельницький апеляційний суд.

Судовий збір буде зарахований при умові правильного зазначення всіх платіжних реквізитів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 липня 2025 року залишити без руху та надати їй строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для сплати судового збору у розмірі 605 грн 60 коп. або подання документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оригінал документа про сплату судового збору за вказаними реквізитами або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору надати до апеляційного суду.

У разі невиконання вимоги суду до вказаного строку апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.В. П`єнта