13.08.2025 Справа № 756/1546/24
Справа №756/1546/24
Провадження №2/756/2055/25
УХВАЛА

про застосування заходів процесуального примусу

13 серпня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Лисенко Д.О.

за участі : представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3

відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві питання про застосування заходів процесуального примусу по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 про визнання договору позики від 15 лютого 2022 року недійсним.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 08 лютого 2024 року відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року за клопотанням відповідача ОСОБА_4 закрито провадження у справі, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року ухвалу від 30 вересня 2024 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи від суддями від 10 січня 2025 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року цивільну справу прийнято до свого провадження, призначено підготовче засідання на 27 лютого 2025 року. За клопотанням відповідача розгляд відкладено на 19 березня 2025 року.

18 березня 2025 року відповідач ОСОБА_4 подав через підсистему Електронний суд заяву про відвід судді Шролик І.С.

Ухвалою суду від 19 березня 2025 року відмовлено ОСОБА_4 в задоволенні заявленого відводу.

З березня 2025 року по 27 травня 2025 року справа перебувала на розгляді в суді апеляційної інстанції.

Після повернення справи зі суду апеляційної інстанції, справу призначено до підготовчого засідання на 23 липня 2025року о 15.00 год.

23 липня 2025 року одразу після відкриття підготовчого засідання відповідач ОСОБА_4 вдруге заявив відвід головуючому судді Шролик І.С., який проголошував впродовж трьох годин до закінчення робочого часу.

Ухвалою суду від 24 липня 2025 року ОСОБА_4 відмовлено в задоволенні відводу головуючому судді Шролик І.С.

За клопотанням відповідача, в підготовчому засіданні оголошено перерву до 06 серпня 2025 року.

Після відкриття підготовчого засідання 06 серпня 2025 року, відповідач ОСОБА_4 втретє заявив відвід головуючому судді Шролик І.С., який проголошував 2 год 45 хв., за закінченням робочого часу в судовому засіданні оголошено перерву до 13 серпня 2025 року.

Перед початком судового засідання 13 серпня 2025 року головуючим суддею на підставі положення статей 43,198 ЦПК України, роз`яснено учасникам процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами, з метою запобігання затягуванню розгляду справи, судом встановлено всім учасникам обмеження часу виступу до 10 хвилин по заявам та (або) клопотанням.

13 серпня 2025 року в підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_4 продовжив оголошувати відвід головуючому судді.

У зв`язку із вичерпанням наданого часу, суд припинив виступ відповідача ОСОБА_4 запропонувавши приєднати письмовий текст заяви про відвід до матеріалів справи.

Відповідач ОСОБА_4 зауважив, що він бажає висловлюватися усно, відмовся приєднати до матеріалів справи текст заяви про відвід.

Через незгоду із діями головуючого щодо обмеження його у часі виступу, відповідач ОСОБА_4 , намагався перекрикувати, шляхом підвищення тон голосу, не звертав на зауваження головуючого, намагався зірвати судовий процес, ввести його в безладний рух, чим порушував порядок судового процесу, не виконував дії головуючого, за що судом застосовано заходи процесуального примусу у вигляді попередження, а в подальшому видалення зі зали судового засідання, що занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою суду від 13 серпня 2025 року ОСОБА_4 відмовлено в задоволенні заявленого втретє відводу.

Окрім того, за інформацією Інформаційної телекомунікаційної системи, програмного забезпечення, відповідач ОСОБА_4 за період часу з березня 2025 року по 13 серпня 2025 року надав в межах даної справи понад 266 заяв, клопотань, звернень. Більшість з яких дублює та подає по декілька разів.

Частинами першою, четвертою статті 44 ЦПК України установлено, що на учасників судового процесу та їх представників покладено обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали (стаття 143 ЦПК України).

Види заходів процесуального примусу визначені частиною першою статті 144 ЦПК України, зокрема це: попередження, видалення із залу судового засідання, тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, привід, штраф.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не до-пускається (частина перша статті 44 ЦПК).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу (частина перша статті 148 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року в справі №806/1943/18 (адміністративне провадження №К/9901/10093/20) зазначено, що «51. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у справі тричі заявлявся відвід колегії суддів, при цьому кожного разу заявник посилався частково на обставини, яким надавалась оцінка трьома колегіями Сьомого апеляційного адміністративного суду, та які жодного разу не були визнані такими, що дають підстави для сумніву в упередженості чи об`єктивності колегії суддів, а в решті з надуманих підстав. Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про те, щовказані дії позивача приводять до затягування розгляду справи і мають ознаки зловживання процесуальними правами.

Враховуючи процесуальну поведінку відповідача ОСОБА_4 , який зловживаючи процесуальними правами на подачу заяви про відвід, свідомо перешкоджає судовому процесу та розгляду справи, заявляє необґрунтовані відводи головуючому судді з мотивів незгоди із процесуальними діями та рішеннями головуючого, з метою блокування судового процесу, проголошував подані ним заяви впродовж тривалого проміжку часу, поспіль три судові засідання, перешкоджаючи розгляду всіх наданих ним та іншими учасниками клопотань та (або) заяв, на зауваження головуючого про стислий виклад мотивів та економії процесуального часу не реагував.

Окрім того, відповідач ОСОБА_4 заявляє чисельну кількість клопотань, подає заяви, неодноразово їх дублюючи, за період з березня 2025 року по серпень 2025 року надійшло від ОСОБА_4 понад 266 процесуальних документів.

Суд зауважує, що сторони повинні утримуватись від використання прийомів, які пов`язанні із зволіканням у розгляді справи, та добросовісно і максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання справи.

З огляду зміст поданих ОСОБА_4 заяв, їх кількість та дублювання, ураховуючи процесуальну поведінку відповідача у справі № 756/1546/24, яка спрямована на затягування судового розгляду, суд приходить до висновку що відповідач ОСОБА_4 зловживає процесуальними правами, недобросовісно їх використовує, з метою застосування заходів для запобігання зловживанню ОСОБА_4 процесуальними правами, суд застосовує до відповідача ОСОБА_4 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу .

Керуючись статтями 43,44,128,143,144 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Застосувати до відповідача ОСОБА_4 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Стягнути з ОСОБА_4 в дохід держави штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028,00 грн.

Ухвала в частині грошового стягнення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк пред`явлення ухвали до виконання - до 13 серпня 2028 року.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5; .

Боржник: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ).

Дата виготовлення повного тексту ухвали 13 серпня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик