провадження № 2-з/208/187/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Кам`янського у складі головуючої судді Подкопаєвої І.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову одночасно з пред`явленням позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит Аліна Володимирівна, про визнання права власності та зняття арешту -

ВСТАНОВИЛА:

До Заводського районного суду міста Кам`янського 11.08.2025 року надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову одночасно з пред`явленням позову шляхом зупинення реалізації описаного та арештованого майна боржника, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яка здійснюється ДП «Сетам» на електронній платформі «ОпенМаркет», номер лота: 581827 на період розгляду справи, до набрання законної сили рішенням суду у справі.

Подана заява мотивована тим, що заявник ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_2 на підставі Договору купівлі-продажу № 1287 від 06.02.1998 року, укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у Дніпродзержинській філії Придніпровської товарної біржі.

До початку повномасштабного вторгнення рф на територію України вказане приміщення використовувалось заявником у власних комерційних цілях, а згодом - надано в оренду третім особам для здійснення ними підприємницької діяльності. В зв`язку із військовими діями на території України заявник був змушений виїхати за кордон, де перебував тривалий час, нежитлове приміщення не використовувалось за призначенням.

Після повернення в Україну напередодні звернення до суду із заявою, заявнику стало відомо, що 19.06.2025 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит А.В. було накладено арешт та проведено опис належного йому нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , в межах виконавчого провадження, де боржником значиться попередній власник приміщення ОСОБА_2 , який відчужив дане приміщення заявнику ще у 1998 році.

На момент звернення із заявою до суду дане нерухоме майно передано на реалізацію ДП «Сетам», на електронній платформі «ОпенМаркет» призначено прилюдні торги на 14 серпня 2025 року, номер лота: 579174. Оскільки для участі в торгах, призначених на 14 серпня 2025 року, зареєструвалось два учасники, заявник вважає, що існує реальна загроза реалізації (продажу) арештованого майна, яке належить заявнику, за боргами попереднього власника ОСОБА_2 .

Заявник вважає, що виставлене на торги нерухоме майно на праві приватної власності належить йому, а не боржникові за виконавчим провадженням ОСОБА_2 , а тому разом із заявою він подав до суду позов про визнання за ним права власності на майно та зняття (скасування) арешту з майна на підставі статті 56 Закону України «Про виконавче провадження», статті 392 ЦК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 11.08.2025 року головуючою суддею визначено суддю Подкопаєву І.А..

Дослідивши матеріали заяви та доданих до неї документів, суд приходить до таких висновків.

Загальні вимоги щодо форми та змісту заяви про забезпечення позову та правил щодо подання копій документів, визначені статтею 151 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається:

2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Частиною першою статті 30 ЦПК України визначена виключна територіальна підсудність позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, за якою такі позови пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Так, зі змісту заяви випливає, що спірне нерухоме майно розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , тобто в межах територіальної підсудності Заводського районного суду міста Кам`янського.

Отже, суд дійшов до висновку, що подана заява відповідає загальним вимогам щодо форми та змісту, передбаченим статтею 151 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Заводського районного суду міста Кам`янського, судовий збір сплачений у порядку та в розмірах, встановлених законом, підстави для повернення заяви на підставі частини десятої статті 153 ЦПК України відсутні.

Як слідує з матеріалів заяви та доданих до неї документів, заявник ОСОБА_1 вважає себе власником нежитлового приміщення АДРЕСА_2 на підставі Договору купівлі-продажу № 1287 від 06.02.1998 року, укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у Дніпродзержинській філії Придніпровської товарної біржі.

Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит Аліна Володимирівна постановою від 07.04.2025 року відкрила виконавче провадження № 77734493 про примусове виконання виконавчого листа № 208/6146/24, виданого 24.02.2025 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинська, про стягнення солідарно з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) і ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ) 60 000 (шістдесят тисяч) доларів США грошові кошти за розпискою від 28.07.2021 року.

Постановою від 19.06.2025 року встановлено, що в ході проведення виконавчих дій виявлено, що за боржником на праві власності зареєстровано майно, яке підлягає опису та арешту з метою забезпечення повного, фактичного та своєчасного виконання рішення згідно з виконавчого документа, проведено опис та накладено арешт на майно:

- частину двокімнатної квартири, місцезнаходження: АДРЕСА_3 ;

- нежитлове приміщення, реєстраційний номер 040, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_2 .

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав № 398791247 від 11.10.2024 року закінчений будівництвом об`єкт - нежитлове приміщення 32 за адресою: АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040) належить на праві власності ОСОБА_2 (номер відомостей про речове право: 57060701, дата та час державної реєстрації: 08.10.2024 року 15:27:58).

Відповідно до оголошення ДП «Сетам», розміщеному 15.07.2025 року на офіційному веб-порталі за посиланням: http://setam.net.ua, на 14 серпня 2025 року призначені торги з продажу нежитлового приміщення № 32, загальною площею 65,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 в межах виконавчого провадження № 77734493.

Відповідно до частини першої статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Крім того, метою цього інституту є хоча й негайні, проте тимчасові заходи, спрямовані на недопущення ускладнення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

Отже, можна констатувати, що забезпечення позову як процесуальний механізм може мати дві різні мети: 1) гарантувати дійсну реалізацію матеріально-правової вимоги заявника (наприклад, арешт витребуваної позивачем індивідуально визначеної речі через загрозу її знищення); 2) бути спрямованим на превенції шкоди і збитків (наприклад, забезпечувати тимчасову заборону випускати продукцію у зв`язку з наявністю загрози заподіяння цим самим значної шкоди заявнику).

Велика Палата Верховного Суду у справі № 753/22860/17 у постанові від 15.09.2020 року зазначила, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен урахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову в разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується:

збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору;

можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками;

можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту, є спеціальним способом забезпечення позову, який застосовується лише у справах за позовом про визнання права власності на це майно. Більше того, зазначений вид забезпечення позову є ефективним і унеможливлює відкриття нових судових проваджень щодо оспорювання результатів торгів у разі, якщо позов про визнання права власності на спірне майно буде задоволено.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Зазначене узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18, провадження № 14-729цс19.

Позов забезпечується: зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (пункт 5 частини першої статті 150 ЦПК України).

Відповідно до частини одинадцятої статті 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

У постановах Верховного Суду неодноразово висловлювалась позиція, відповідно до якої констатувалось, що для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність.

Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм (див: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 16 червня 2021 року в справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року в справі № 209/3085/20, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року в справі № 519/2-5034/11).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 757/22558/20 (провадження № 61-158сво21) зазначено, що «у статтях 149, 150 ЦПК України зазначені положення щодо порядку вирішення питання про забезпечення позову і способи забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Тлумачення пункту 5 частини першої статті 150 ЦПК України, з урахуванням принципу розумності та «методу чесного читання», свідчить, що позов забезпечується зупиненням продажу арештованого майна, якщо особою на час звернення з заявою про забезпечення позову подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (у тому числі, й у разі, коли заяву про забезпечення позову подано разом з позовною заявою) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2023 року в справі № 334/9179/21 (провадження № 61-7643св22)).

Зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, є спеціальним способом забезпечення позову, який застосовується лише у справах за позовом про визнання права власності на це майно. […] суди попередніх інстанцій обґрунтовано, застосовуючи пункт 5 частини першої статті 150 ЦПК України, задовольнили заяву про забезпечення позову у спосіб зупинення продажу арештованого майна (земельної ділянки), оскільки позивач подав позов про визнання права власності на виставлене на продаж арештоване майно. Саме для такого випадку законодавець передбачив можливість забезпечення позову шляхом зупиненням продажу арештованого майна. Дія наведеної норми процесуального права насамперед направлена на те, щоб запобігти відчуженню майна у порядку виконання судового рішення, яке належить не боржнику, а іншій особі».

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.04.2024 року у справі № 127/32578/23, зазначено, що позов забезпечується зупиненням продажу арештованого майна, якщо особою на час звернення з заявою про забезпечення позову подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (у тому числі, й у разі, коли заяву про забезпечення позову подано разом з позовною заявою).

Так, заява про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації описаного та арештованого майна боржника, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яка здійснюється ДП «Сетам» на електронній платформі «ОпенМаркет», номер лота: 581827, подана одночасно із пред`явленням позову про визнання права власності на спірне майно за заявником та зняття (скасування) арешту з нього.

Відповідно до частин шостої - сьомої статті 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд встановив, що станом на час звернення до суду із заявою про забезпечення позову 11 серпня 2025 року заявник ОСОБА_1 подав позов про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту, заявлений захід забезпечення позову відповідає вимогам щодо розумності та співмірності, має на меті запобігти у порядку виконання судового рішення відчуженню майна, яке належить не боржнику, а іншій особі. Обставини справи та надані суду докази в їх сукупності свідчать про те, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог про визнання права власності на майно та зняття арешту з нього, у разі примусової реалізації спірного майна в порядку виконання судового рішення щодо боржника, який, на думку заявника, не є власником спірного майна.

Відповідно до частин першої, другої статті 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Відповідно до частин першої, дев`ятої, тринадцятої статті 158 ЦПК Україним суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 149, 150 - 153, 157 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану одночасно з пред`явленням позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит Аліна Володимирівна, про визнання права власності на майно та зняття арешту - задовольнити.

Зупинити продаж арештованого нерухомого майна, що проводиться у виконавчому провадженні № 77734493, відкритому приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит Аліною Володимирівною, лот № 581827 у системі електронних торгів арештованого майна Державного підприємства «Сетам», а саме: нежитлового приміщення 32 за адресою: АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040).

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала суду, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі.

Ухвалу суду для виконання надіслати приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Скрит Аліна Володимирівна та Державному підприємству «СЕТАМ».

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо цивільної справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://zv.dp.court.gov.ua/sud0415/

Ухвала суду знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua

Суддя І. А. Подкопаєва