Провадження № 2/638/1309/25
УХВАЛА

Іменем України

11 серпня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Агапова Р.О.,

за участю: секретаря судового засідання Суслової К.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання позивача та представників відповідачів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення збитків про стягнення збитків, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в якому з урахуванням уточненої позовної заяви просить стягнути солідарно з відповідачів

- отриманий ними дохід з орендної плати у сумі 456 000,00 доларів США з жовтня 2005 по жовтень 2024 року;

- понесені позивачем збитки з послуг теплопостачання у розмірі 13 880,00грн.

04.08.2025 у підготовче судове засідання з`явились представники відповідачів.

Позивач у судове засідання не з`явилась та надала суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із знаходженням на амбулаторному лікуванні.

У зв`язку із відсутністю документальних підтверджень знаходження позивача на лікуванні, неявка була визнана судом неповажною та вирішено проводити підготовче засідання за відсутності позивача.

04.08.2025 підготовчому судовому засіданні судом розглянуті наявні в матеріалах справи клопотання.

Так, 31.10.2024 представником ОСОБА_5 заявлено клопотання про витребування у Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформації про осіб, зареєстрованих адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням дати реєстрації, в період з 2001 року по сьогоднішній день.

Клопотання обґрунтоване тим, що згідно позову, у 2001 році під облаштування офісу, на першому поверсі в будинку АДРЕСА_2 позивачем було придбано приміщення. У встановлений законами держави порядок вона погодила його переведення та реконструкцію в нежитлове.

Па підтвердження цього позивач додала копії рішення Виконкому Харківської міської ради від 30.09.2003 року «Про переведення квартири АДРЕСА_3 у нежиле приміщення та надання дозволу гр.. ОСОБА_7 на реконструкцію під офіс з улаштуванням окремого входу», відповідно до якого встановлено термін виконання реконструкції до 01.10.2005 року, та рішення від"1.09.2005 року «Про продовження гр. ОСОБА_3 терміну реконструкції нежилого приміщення (колишня кв. АДРЕСА_4 , відповідно до якого продовжено термін виконання реконструкції до 01.10.2007 року.

Представник відповідача вказує, що в місті Харкові процедура перетворення власної квартири в приміщення під офіс врегульована «Положенням про порядок переведення жилих приміщень та жилих будинків в нежилі», відповідно до якого серед переліку документів, необхідних для переведення в нежитлове, власник житла надає такі документи: довідку житлово-експлуатаційних органів про те, що жилий будинок, квартира (або їх частини) є вільними фактично та юридично, а також копію договору на збір та вивіз будівельного сміття, та «Положенням про порядок переведення жилих приміщень та жилих будинків в нежилі» затвердженого Рішенням ХМР від 06.07.2011 року №336/11, відповідно до якого серед переліку документів, необхідних для переведення в нежитлове, власник житла надає такі документи: довідку житлово-експлуатаційних органів про те, що жиле приміщення або жилий будинок є вільним фактично та юридично (умови діяли на момент спірних виникнення правовідносин).

Відповідно до матеріалів судової справи позивачем було вказано його адресу: АДРЕСА_1 , яка співпадає з адресою приміщення, в якому нібито повинна здійснюватися діяльність, пов`язана з отриманням прибутку. Тому слід розуміти, що позивач по справі зареєстрована за вказаною адресою, як в житловому приміщенні, тобто там - мешкає.

Оскільки позивач зареєструвалася та мешкає в даному приміщенні як в жилому, є всі підстави вважати, що вона не мала подальших намірів щодо завершення процедури переведення квартири в нежитлове приміщення та ведення в ньому будь-якої підприємницької діяльності.

Представники відповідача клопотання підтримали та просили задовольнити.

Також, позивачем подана заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої остання просить Стягнути солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 компенсацію моральної шкоди в сумі 2 822 500 грн.

Позовні вимоги в цій частині обґрунтовує тим, що з 2005 року відстоювання своїх законних прав шляхом численних запитів до правоохоронних органів, органів державної влади та самоврядування, подання численних позовів до боржників, після встановлення їх, отримання рішень судів, які УМИСНО ЗУХВАЛО боржниками НЕ виконуються, а корупціонерами Дзержинського районного суду м. Харкова, незаконно в зговорі з боржниками, переглядаються рішення, що набули законної сили БАГАТО років тому, ЗАВДАЛИ мені глибоких фізичних та душевних страждань, значно погіршили стан мого здоров`я.

Мої моральні страждання полягали також у щоденних тяжких думках та спогадах про наслідки психотравмуючих подій, взагалі про цей суд та суддів корупціонерів, завдяки свавільним рішенням яких триваючі злочинні дії боржників залишаються непокараними протягом багатьох років.

Негативні переживання та спогади, насторога, тривога, емоційні реакції при згадуванні, призвели до важкості виконання повсякденних побутових обов`язків, переживання психологічного дискомфорту, нав`язливі постійні думки про відновлення порушеного права, порушення довіри до людей, почуття образи, обурення, приниженої гідності, та як наслідок, до порушення сну та неприємні сновидіння, порушення здоров`я: головокружіння, серцеві болі, значне підвищення артеріального тиску, алергії, емоційна напруга, нервозність, зниження імунітету, та як наслідок, постійні вірусні захворювання.

Таким чином, в результаті тривалого - майже 20 років - вчинення боржниками обману та протиправних дій, задля подовження отримання незаконного прибутку шляхом порушення прав позивача, останній були заподіяні психологічні (моральні) страждання, розмір відшкодування яких, враховуючи характер та обсяг душевних та психічних страждань, втрати здоров`я та характер немайнових втрат, позивач оцінює в розмірі 500 гривень за кожен день страждань в період порушення права, з 01.01.2011 року по 07.04.2025 року, який становить 14 років та 97 днів, а разом 5207 днів, та в розмірі 100 гривень за кожен день моїх страждань в період з 01.01.2005 року до 31.12.2010 року, який становить б років, а саме 2190 днів, - в той час коли я ще не в повній мірі відчувала цинічне свавілля боржників.

Також, позивачем заявлені наступні клопотання.

1. В процесі підготовки справи до розгляду, витребувати з архіву суду та долучити до матеріалів справи, доказів що знаходяться в матеріалах справ № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/ 14-ц та № 638/ 12043/15- ц, шляхом долучення справ № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/14-ц, № 638/12043/15-ц до цієї справи, в тому числі для дослідження їх в судовому засіданні та призначення проведення у справі економічної експертизи для встановлення отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача, та призначення проведення у справі судової психологічної експертизи для встановлення розміру заявленої позивачем до стягнення компенсації заподіяної боржниками моральної шкоди.

2. В процесі підготовки справи до розгляду призначити у справі проведення судової економічної експертизи для встановлення розміру заявленого позивачем до стягнення отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача, на вирішення якої поставити питання:

Чи відповідає заявлена позивачем до стягнення сума отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача за період з 10 січня 2005 року по 07 квітня 2025 року, за аналізом матеріалів справи та доказів, що досліджувались у справах № 2- 7942/06, №2-1000/11, № 638/20716/14-ц та № 638/12043/15-ц ?

Якщо заявлена позивачем до стягнення сума отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача не відповідає розрахованій експертом, яка сума коштів отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача підлягає стягненню на користь позивача?

3. В процесі підготовки справи до розгляду призначити у справі проведення судової психологічної експертизи для встановлення розміру заявленої позивачем до стягнення компенсації заподіяної боржниками моральної шкоди, на вирішення якої поставити питання:

Чи спричинені особі ОСОБА_3 страждання (моральна шкода) за аналізом матеріалів справ та доказів, що досліджувались у справах № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/ 14-ц та № 638/12043/15-ц ?

Якщо особі ОСОБА_3 завдана моральна шкода, який можливий розмір становить грошова компенсація за завдану їй моральну шкоду?

4. В процесі підготовки справи до розгляду, задовольнити клопотання про забезпечення доказів та витребувати від Головного управління ДПС у Харківській області податкових декларацій боржників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за період з 2005 по 2025 рік, які підтвердять відсутності у них задекларованого доходу на придбання ними нерухомого майна, зареєстроване ними, відповідно до долучених у справі Витягів з Державного реестра нерухомого майна, у період з 2005 по 2025 рік, що стане підтвердженням отримання ними доходу шляхом порушення моїх прав, за рахунок якого і була придбана та зареєстрована ними нерухомість у зазначений період порушення ними права позивача на вільне користування належним майном.

Представники відповідачів щодо задоволення клопотання про збільшення позовних вимог заперечували з підстав того, що вказана вимога є новою вимогою з окремими підставами та не є збільшенням позовних вимог.

Щодо задоволення клопотань позивача про витребування доказів, забезпечення доказів та призначення експертиз також заперечували.

Також представником відповідача адвокатом Мамницькою А.В. заявлено клопотання про закриття провадження у справі на підставі ч.1 ст.255 ЦПК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що справа підвідомча господарському суду, оскільки позов стосується відшкодування збитків за надання послуг теплопостачання та упущеної вигоди, що є елементами господарської діяльності. Згідно з встановленими нормами господарського процесуального законодавства, спори, що виникають у зв`язку з комерційними правовідносинами та здійсненням господарської діяльності, підлягають розгляду у господарських судах.

Матеріали справи свідчать про те, що сторони перебувають у комерційних відносинах (наприклад, надання послуг теплопостачання в умовах господарського обороту), що дає підстави для віднесення справи до компетенції господарського суду.

Суд, дослідивши матеріали клопотань, заслухавши думку представників відповідачів у відкритому судовому засіданні, дійшов наступних висновків.

Щодо клопотання представника відповідача - Васильченко Оксани Олегівни про витребування у Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформації про осіб, зареєстрованих адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням дати реєстрації, в період з 2001 року по сьогоднішній день.

Відповідно до частини 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою Харківського апеляційного суду від 16 травня 2019 року у справі №638/12043/15-ц встановлено, що рішенням від 30 вересня 2003 року № 972 виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області переведено квартиру АДРЕСА_4 у нежитлове приміщення та дозволено ОСОБА_3 реконструкцію нежитлового приміщення під офіс з улаштуванням окремого входу. Реконструкцію виконати до 01 жовтня 2005 року.

Враховуючи викладене, суд вважає твердження представника про те, що позивач не мала подальших намірів щодо завершення процедури переведення квартири в нежитлове приміщення, небрунатними.,

Щодо клопотання позивача про збільшення позовних вимог, відповідно до якої остання просить Стягнути солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 компенсацію моральної шкоди в сумі 2 822 500 грн.

Згідно висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 27 листопада 2023 року у справі №603/761/19 особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Враховуючи те, що в первісному позові позивачем не зазначалась вимоги про стягнення моральної шкоди та не було наведено обставин на її обґрунтування, суд вважає вказану вимогу новим позовом, у зв`язку з тим відмовляє у задоволенні клопотання про збільшення позовним вимог.

Щодо витребування з архіву суду та долучення до матеріалів справи доказів, що знаходяться в матеріалах справ № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/ 14-ц та № 638/ 12043/15- ц, шляхом долучення справ № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/14-ц, № 638/12043/15-ц до цієї справи, суд зазначає наступне.

Згідно ст. ст. 76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подано в строк, зазначений в ч.2 та ч.3 ст.83 ЦПК України, тобто позивачем - разом з поданням позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, зокрема, який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що в порушення вимог статті 84 ЦПК України, відповідачем не доведено обставин, які можуть підтвердити витребувані докази та не наведено аргументи, які вони можуть спростувати. Також, представником відповідача не надано доказів неможливості самостійно надати вказані докази, у зв`язку з чим та враховуючи вищевикладене, клопотання в цій частині також задоволенню не підлягає.

Щодо призначення у справі проведення судової економічної експертизи для встановлення розміру заявленого позивачем до стягнення отриманого боржниками доходу від оренди шляхом порушення прав позивача суд зазначає, що проведення вказаної експертизи позивач пропонує зробити на підставі матеріалів справи та доказів, що досліджувались у справах № 2- 7942/06, №2-1000/11, № 638/20716/14-ц та № 638/12043/15-ц та які відсутні у даній справі, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Щодо призначення у справі проведення судової психологічної експертизи для встановлення розміру заявленої позивачем до стягнення компенсації заподіяної боржниками моральної шкоди суд зазначає, що у задоволенні клопотання про збільшення позовним вимог щодо стягнення моральної шкоди судом відмовлено, у зв`язку з чим призначення судової психологічної експертизи є недоцільним.

Щодо клопотання позивача про забезпечення доказів та витребувати від Головного управління ДПС у Харківській області податкових декларацій боржників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за період з 2005 по 2025 рік суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, 2 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Положеннями ст. 117 ЦПК України передбачені вимоги, яким має відповідати заява про забезпечення доказів.

Відповідно до п.5 ч.1ст.117 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

З приводу цього, суд зазначає наступне.

Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Тобто це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті в майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Такий правовий висновок щодо забезпечення доказів висловлений в постановах Великої Палати Верховного Суду від: 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18; 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/385/19; 11 березня 2020 року у справі № 9901/608/19, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 квітня 2020 року у справі № 367/6751/18-ц (провадження № 61-23322св19).

Проте, в порушення вимог ЦПК України, заявником не наведено жодного об`єктивного факту на підтвердження того, що зазначені в заяві документи можуть бути втрачені або їх збирання чи подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що вказана заява про забезпечення доказів подана без додержання вимог ч.1ст. 117 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає поверненню заявникові.

Відповідно до ч. 4 ст. 117 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення доказів подано без додержання вимог цієї статті, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Щодо клопотання представника відповідача адвоката Мамницької А.В. про закриття провадження у справі на підставі ч.1 ст.255 ЦПК України, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи підприємці.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні, а представником відповідача не надано доказів виникнення вказаного спору у зв`язку із здійсненням господарської діяльності сторонами, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 83, 84, 117, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача про витребування у Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформації про осіб, зареєстрованих адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням дати реєстрації, в період з 2001 року по сьогоднішній день відмовити.

У прийнятті заяви позивача про збільшення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди в сумі 2 822 500 грн. відмовити.

У задоволенні клопотання позивача про витребування з архіву суду та долучення до матеріалів справи доказів що знаходяться в матеріалах справ № 2-7942/06, № 2-1000/11, № 638/20716/ 14-ц та № 638/ 12043/15- ц відмовити.

У задоволенні клопотання позивача про призначення у справі проведення судової економічної експертизи відмовити.

У задоволенні клопотання позивача про призначення у справі проведення судової психологічної експертизи відмовити.

Клопотання позивача про забезпечення доказів повернути заявнику.

Роз`яснити заявникові, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню заявника до суду з такою заявою, після усунення умов, що стали причинами для її повернення.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Р.О. Агапов