Справа № 308/3366/25
У Х В А Л А

про витребування доказів

12 серпня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання Ткаченко Ю.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 , Перша ужгородська державна нотаріальна контора про стягнення коштів за попереднім договором та додатковою угодою

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивачка) до ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 (далі відповідачка), у якій позивач просить суд:

-стягнути з відповідачки на користь позивача кошти в розмірі 248 154 (двісті сорок вісім тисяч сто п`ятдесят п`ять) грн. 60 коп.,з яких: 206 795,5 грн., як забезпечувальний платіж за попереднім договором купівлі-продажу об`єкта нерухомості №05/09/19 від 05 вересня 2019 року та 41 359,1 грн., як забезпечувальний платіж за додатковою угодою № 1 до попереднього договору 05/09/19 купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 05 вересня 2019 року.

Ухвалою від 12.03.2025 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

До суду від представника позивача надійшло про витребування додаткових доказів

Клопотання обґрунтоване тим, що вказані у клопотанні документи мають суттєве значення для об`єктивного розгляду та вирішення справи. При цьому адвокат звертався із запитом про надання відповідних документів, проти в їх надання було відмовлено.

У підготовче засідання учасники процесу не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подали, у поданому клопотанні представник позивача просив здійснювати розгляд клопотання про витребування без участі.

Дослідивши матеріали внеснеого клопотання, суд дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, зважаючи на таке.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 2 статті 83 ЦПК України).

Згідно з частиною 2 статті 84 ЦПК України в клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд вказує на те, що внесене на розглядуване клопотання вимогам процесуального закону відповідає.

Суд з`ясував, що в обґрунтування позову представник позивачів покликається на те, що відповідачка є спадкоємицею другої черги за законом після смерті ОСОБА_5 , яка прийняла спадщину за останнім, а тому в неї виник обов`язок повернути грошові кошти, які сплачувалися спадкодавця в якості забезпечувального платежу.

Між тим, у межах підготовчого провадження встановлено можливе існування у ОСОБА_5 спадкоємиці першої черги, а саме його малолітньої дитини.

За змістом статей 1216 та 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Отже, поняття спадщини охоплює собою не лише передачу прав спадкоємцю, а й перехід до нього обов`язків від спадкодавця.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Таким чином, законодавство виокремлює спадкування за заповітом і за законом. При цьому останнє здійснюється із урахуванням належності особи до певної черги спадкування. Можливість спадкування спадкоємцем наступної черги залежить від наявності спадкоємців попередньої черги.

Відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Отже, обставини, які можуть бути встановлені шляхом дослідження доказів, про витребування яких просить представник позивача, є суттєвими для розгляду цієї справи та охоплюються предметом доказування, а тому витребування відповідних доказів є доречним, про що слушно зазначається представником позивачки у поданому клопотанні.

Із урахуванням наведеного суд бере до уваги те, що матеріали, про витребування яких просить представник позивача, не перебувають у вільному доступі, тоді як представник позивача має труднощі із самостійним отриманням відповідних доказів, оскільки за наслідками розгляду його адвокатського запиту в наданні цих запитуваних документів було відмовлено.

Також, на переконання суду, представник відповідачки правильно персоніфікував володільця документів, про витребування яких він просить, що підтверджується характером запитуваних відомостей, та змістом листа № 996/31.11-25 від 11.07.2025, долученого представником позивача в обґрунтування цього клопотання.

Таким чином, беручи до уваги характер спірних правовідносин, предмет доказування, а також враховуючи підстави і предмет позову, суд констатує про необхідність витребування додаткових доказів.

Керуючись статтями 84, 258-260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити повністю.

Витребувати від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (, місцезнаходження: м. Ужгород, вул. Небесної Сотні, 5) такі докази:

-витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Вказані докази надіслати до суду протягом 5 днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз`яснити Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, що відповідно до статті 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, ухвалене за результатами розгляду справи.

Суддя В.Й. Данко