Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3094/25
Провадження № 2/279/1479/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді ІвашкевичО. Г., з секретарем судового засідання Маковською Д.О, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №279/3094/25 за позовом ОСОБА_1 до Територіальна громада в особі Ушомирської сільської ради , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

20.05.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернулася ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Ушомирської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ришавка Коростенського району Житомирської області померла мати позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується актовим записом №8, виданим виконавчим комітетом Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області, свідоцтво серія НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилась спадщина за законом, яка складається з двох земельних ділянок, загальною площею 2,65 га, на території Ришавської сільської ради Коростенського району Житомирської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастрові номери: :02:000:0036 та :01:000:0173.

У встановлений законом шестимісячний строк позивачка не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Після звернення у грудні 2024 року до Приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Левківської Галини Сергіївни позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку.

Як на причину поважності пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачка посилається на те, що їй не було відомо про існування державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, так як за життя мати не повідомляла про наявність у неї земельної ділянки. Інших спадкоємців за законом та заповітом немає.

З огляду на зазначені обставини звернулася до суду для визначення їй додаткового строку тривалістю 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 21.05.2025 року відкрито загальне позовне провадження у справі, та призначено підготовче засідання на 09:00 годин 09.07.2025 року.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання, ухвалу про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками отримав, правом подачі відзиву на позов не скористався. 19.06.2025 року направив до суду заяву про розгляд справи без його участі. Проти заперечення позовних вимог не заперечує.

09.07.2025 року позивачка подала до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового розгляду.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 09.07.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні о 10 год. 00 хв. 07.08.2025 року.

Відповідач у судове засідання не з`явився, правом подачі заяв по суті чи процесуальних клопотань до суду не подав.

У силу ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про таке.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1ст. 19 ЦПК України,у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 93 років в с.Ришавка Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області 14.02.2018 року складено актовий запис № 8 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 .

Довідкою виконавчого комітету Ушомирської сільської ради с Ришавка Коростенського району Житомирської області № 195 від 10.05.2018 року підтверджується, що гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 . На день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 померла в даному будинку проживала одна.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого Ришавським сільським ЗАГС 24.02.1961 року батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу від 04.06.1983 року ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_6 .

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст.1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч.1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно зі ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує чи належить особа до кола спадкоємців за заповітом або законом, чи пропущений спадкоємцем строк прийняття спадщини, а також поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію послідовно дотримується у своїй практиці Верховний Суд, зокрема у справі № 172/888/18 у постанові від 30.07.2020 року.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У цій справі шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 14.08.2018 року, а позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише у грудні 2024 року .

Поважність причин пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується тим, що вона не знала про існування земельних ділянок, що на праві власності належали її матері. Інших причин позивачем не зазначено.

Оскільки заповіт на ім`я позивачки не складався, тому суд керується нормою ч.2 ст.1223 ЦК України, відповідно якої у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Суд, дослідивши зміст позовної заяви та долучені до неї документи дійшов висновку, що позивачем не доведено, що вона належить до жодної з черг спадкоємців, оскільки у свідоцтві про її народження ім`я матері вказано « ОСОБА_5 », а спадкодавцем згідно зі свідоцтвом про смерть є « ОСОБА_2 ».

Також у позовній заяві не наведено жодної обставини, яка була об`єктивною та непереборною перешкодою, та з якою закон пов`язує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, тобто не встановлено наявність істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Наведені у позовній заяві обставини не відносяться до таких, що дають підстави для застосування ч.3 ст.1272 ЦК України.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Суд може надати додатковий строк лише у випадку, якщо особа довела наявність об`єктивних, непереборних, істотних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.09.2023 року у справі № 638/16540/20 та постанові Верховного Суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 квітня 2024 року у справі № 161/17389/23.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Судові витрати у справі, відповідно до ст.141 ЦПК України, вважати понесеними позивачем.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Ушомирської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт

Відповідач: Територіальна громада в особі Ушомирської сільської ради , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , паспорт .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ