1Справа № 335/7391/24 2-п/335/49/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 серпня 2025 року м.Запоріжжя
Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря судового засідання Колесник Д.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Полуляха Сергія Юрійовича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.04.2025 року та про поновлення строку на подання заяви перегляд заочного рішення по цивільній справі №335/7391/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП,
14.07.2025 року до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя повторно надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Полуляха Сергія Юрійовича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 08.04.2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.
В обґрунтування заяви зазначено, що 08 квітня 2025 року Орджонікідзевським (Вознесенівським) районним судом м. Запоріжжя було винесено заочне рішення у справі №335/7391/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП. Вказаним рішенням позовну заяву ОСОБА_2 було задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 138 868 гривень 06 копійок та судовий збір у розмірі 1388 гривень 70 копійок.
Вважають заочне рішення Орджонікідзевського (Вознесенівського) районного суду м.Запоріжжя необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню з тих підстав, що на момент ДТП цивільно-правова відповідальність ОСОБА_1 була застрахована в ПАТ «HACK «ОРАНТА», страховий поліс №214239483.
22 грудня 2023 року представником ПАТ «HACK «ОРАНТА» було проведено огляд транспортного засобу AUDI Q5, д.н.з. НОМЕР_1 , та складено відповідний протокол огляду.
30 квітня 2024 року ПАТ «HACK «ОРАНТА» було здійснено виплату страхового відшкодування в рамках ліміту страхової відповідальності в сумі 160 000,00 грн. Відтак, страховою компанією в межах своїх повноважень та покладених законодавством обов`язків, було визначено вартість ремонту транспортного засобу AUDI Q5, д.р.н. НОМЕР_1 , та здійснено виплату страхового відшкодування потерпілій стороні.
Підстави ставити під сумнів ремонту калькуляцію ПАТ «HACK «ОРАНТА» відсутні. Заперечення чи зауваження щодо суми, зазначеної у калькуляції, чи її змісту в цілому, позивачем на адресу страховика не направлялися.
26 грудня 2023 року, незважаючи на належне виконання страховою компанією своїх обов`язків, на замовлення позивача, ФОП ОСОБА_3 склав звіт №503 про оцінку транспортного засобу AUDI Q5, д.р.н. НОМЕР_1 , відповідно до якого вартість ремонту транспортного засобу становить 276 448,81 грн. з урахуванням ПДВ.
На виконання положень законодавства, ПАТ «HACK «ОРАНТА», у якому відповідач страхував свою відповідальність, було проведено огляд транспортного засобу позивача, зафіксовано виявлені ушкодження та проведено розрахунок вартості відновлювального ремонту.
Враховуючи той факт, що виплата компенсації позивачу була проведена ПАТ «HACK «ОРАНТА» на підставі власної ремонтної калькуляції та за результатами власного огляду транспортного засобу, вважають за необхідне брати за основу саме протокол технічного огляду КТЗ та ремонтну калькуляцію, складені представниками ПАТ «HACK «ОРАНТА».
Крім того, у звіті №503, на який як на доказ посилається позивач вказано, що вартість матеріального збитку розрахована з урахуванням ПДВ на запчастини.
Також, матеріали справи не містять жодного документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту транспортного засобу.
Аналізуючи вищевикладену норму, оскільки позивачем не надано документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту, розмір матеріального збитку, який мав би бути йому компенсований зменшується на суму ПДВ.
Станом на проведення оцінки пошкодженого транспортного засобу загальна ставка ПДВ, яка визначається Податковим кодексом України становила 20%. Відтак, вартість матеріального збитку, розрахованого у звіті №503 від 26.12.2023 року, має бути зменшена щонайменше на 20%.
Крім того, зазначив, що відповідач ані копію позову з додатками, ані ухвалу про відкриття провадження, ані судових повісток не отримував, про розгляд справи не був обізнаний, а тому вважають поважними причини неявки в судові засідання та неподання відзиву. Про існування позову та судового рішення стало відомо після отримання копії заочного рішення 07.05.2025 року.
На підставі вищевикладеного, просить скасувати заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 08.04.2025 року №335/7391/24 і призначити справу до розгляду.
Разом з заявою про перегляд заочного рішення представником відповідача подано клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.
В обґрунтування заяви зазначено, що копію заочного рішення від 08.04.2024 року було отримано відповідачем 07.05.2025 року. 09 травня 2025 року стороною відповідача було подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи, оскільки стороні відповідача не було відомо ані зміст позовної заяви, ані доказів позиції позивача. Крім того, підготовка та звернення із заявою про перегляд заочного рішення неможливі без ознайомлення з матеріалами справи. Представник відповідача ознайомився із матеріалами справи 14.05.2025 року, що підтверджується особистим підписом із відповідною відміткою на заяві про ознайомлення, наявній в матеріалах справи. 14 травня 2025 року після ознайомлення з матеріалами справи та з`ясування, що до матеріалів справи не долучено документи, які стали підставою для страхової виплати, представником відповідача на електронну адресу ПАТ «HACK «ОРАНТА» було направлено адвокатський запит. Відповідь на вказаний запит була отримана 20.05.2025 року не в повному обсязі. З метою отримання повної інформації, того ж дня, 20.05.2025 року стороною відповідача було направлено на електронну адресу ПАТ «HACK «ОРАНТА» повторний адвокатський запит. Відповідь на запит була отримана 29.05.2025 року, тобто після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення. Враховуючи важливість документації, складеної ПАТ «HACK «ОРАНТА» внаслідок ДТП, а також неподання цих документів позивачем, їх відсутність унеможливила встановлення всіх істотних обставин справи для повного та всебічного її розгляду. Вказані документи лягли в основу позиції відповідача, а отже їх неподання разом із заявою про перегляд заочного рішення саме по собі було б підставою для відмови у її задоволенні. Відтак, стороною відповідача було вжито всіх можливих засобів для отримання необхідних документів та подачі заяви про перегляд заочного рішення у найкоротший строк з моменту їх отримання. Заява про перегляд заочного рішення була подана до суду 03.06.2025 року, тобто, на 20 день з моменту ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи та на четвертий робочий день після отримання важливих для справи доказів. Залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.
В судовому засіданні представник відповідача заяву про перегляд заочного рішення та заяву про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення підтримав та просив задовольнити.
В судовому засіданні представник позивача проти заяви заперечував, просив відмовити в її задоволенні, з тих підстав, що відповідачем пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.
Суд, заслухавши пояснення учасників справи, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, заяву про перегляд заочного рішення та поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, доходить наступного висновку.
Судом встановлено, що заочним рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.04.2025 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 138 868 гривень 06 копійок та судовий збір в розмірі 1 388 гривень 70 копійок.
Згідно з ч.ч. 2-3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до ч. 1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Підставами скасування заочного рішення є одночасна наявність обставин поважності неявки в судове засідання відповідача та наявності істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, проте в заяві про перегляд заочного рішення належним чиним необґрунтовано про поважність причин за яких відповідач не з`явився в судові засідання та не подав відзив.
Копію заочного рішення від 08.04.2025 року відповідачем отримано 07.05.2025 року особисто, що підтверджується поштовим повідомленням.
Відповідно до п.3 ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.
Так, як вбачається з матеріалів цивільної справи, вперше 05.06.2025 року до суду надійшла заява про перегляд заочного рішення, яка була направлена поштою 03.06.2025 року, тобто після спливу двадцятиденного строку, оскільки зазначений строк з дати отримання заочного рішення суду сплив 27.05.2025 року. Клопотання про поновлення пропущеного строку не подавав, у зв`язку з чим ухвалою Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 07.07.2025 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без розгляду.
14.07.2025 року представник відповідача повторно звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.04.2025 року та про поновлення строку на подання заяви перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.
При цьому представник відповідача вважає, причини пропуску строку на подання заяви перегляд заочного рішення поважними, оскільки відповідач та його представник не були присутні під час розгляду справи та винесення заочного рішення від 08.04.2025 року, ключові докази у справі на підтвердження позиції відповідача були отриманні після закінчення процесуальних строків не з вини відповідача, першочергова заява про перегляд заочного рішення була подана на 20 день після ознайомлення з матеріалами справи та у найкоротший строк з дня отримання відповіді на адвокатський запит, подання повторної заяви на наступний день після отримання ухали про залишення заяви без розгляду, а також усунення обставин, які стали підставою для залишення заяви без розгляду у найкоротший строк.
Суд зауважує, що заочним розглядом справи є специфічна процедура розгляду цивільної справи та її вирішення за відсутності відповідача. У доктрині цивільного процесуального права вважається, що, з одного боку, заочне провадження є додатковою гарантією для позивача від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу та дотримання судами строків розгляду справи. З іншого боку, відповідачу ч.1 ст.284 ЦПК України гарантується право на перегляд заочного рішення за його письмовою заявою за «спрощеною процедурою», тобто тим самим судом.
Відповідно до ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк.
За загальним правилом, мета встановлення процесуальних строків визначає надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин. Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.
Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.
Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску. Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.
Дослідженням матеріалів справи встановлено, що відповідач участь в судовому засіданні під час розгляду справи судом та при ухваленні рішення 08.04.2025 року не приймав, судові повістки не отримував, хоча після ухвалення заочного рішення, його отримав, при цьому, що ухвала про відкриття провадження, що позов, судові повістки та судове рішення надсилалися за однією адресою, за місцем реєстрації відповідача, при цьому таку ж адресу зазначено і у заяві про перегляд заочного рішення.
Крім того, слід зазначити, що після подання заяв про перегляд заочного рішення відповідач отримує судові повістки про виклик до суду.
Суд звертає увагу щодо необхідності належного виконання учасниками справи їх процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному становленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 6) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Варто звернути увагу, що порядок реалізації відповідачем права на подання відзиву та доказів, якими він обґрунтовує заперечення проти позовних вимог, регламентується законом та реалізується в межах строків, встановлених законом та судом. З огляду на засади диспозитивності та змагальності цивільного судочинства негативні наслідки відмови від реалізації відповідачем такого права покладаються на відповідача (ч. 4 ст. 12, ч. 3 ст. 13 ЦПК України).
Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.
Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.
Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.
Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.
Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.
Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).
Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.
Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.
При цьому, як зазначив Верховний Суду своїй постанові від 29.09.2022 р. по справі №500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
В цьому контексті варто звернути увагу, що Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження».
За обставинами даного судового провадження судом встановлено, що відповідач був належним чином повідомлений судом про судові засідання з розгляду справи, в розумінні ст.128 ЦПК України. Натомість не подавав відзиву проти позову та не вживав заходів для ознайомлення з матеріалами справи, аж допоки не довідався про заочне рішення. Отже слід виснувати, що відповідач не виявляв під час судового провадження належного ставлення до своїх процесуальних обов`язків, а отже не дотримувався засад добросовісності процесуальної поведінки.
При вирішенні питання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення підлягає оцінці, зокрема, процесуальна поведінка відповідача під час розгляду справи в суді, а також його дії після отримання інформації про постановлення рішення та його копії.
За таких обставин твердження відповідача про необхідність прийняття та розгляду судом його заяви про перегляд заочного рішення з урахуванням його заперечень та доказів, що стосуються суті обставин спірних правовідносин, не відповідають засадам пропорційності цивільного судочинства і матимуть наслідком порушення процедури судового провадження, зокрема, в частині рівності прав та обов`язків учасників справи, а також індивідуальної юридичної відповідальності учасників справи за наслідки їх процесуальної поведінки.
Судом встановлено, що копію заочного рішення суду від 07.04.2025 відповідач отримав 07.05.2025, та саме з того моменту у нього виникло право на звернення до суду із заявою про його перегляд заочного рішення у порядку ст.284 ЦПК України з клопотанням про поновлення пропущеного строку.
Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Таким чином, слід виснувати, що обов`язок доказування поважності причин, які стали підставою пропуску строку для вчинення процесуальної дії, покладається на сторону, яка заявляє клопотання про поновлення такого строку.
Всупереч вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України стороною відповідача не надано суду належних та допустимих доказів, які з точки зору достатності та взаємозв`язку, свідчили б про поважність причин пропуску відповідачем строку подання заяви про перегляд заочного рішення суду.
Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, встановивши відсутність у відповідача об`єктивних непереборних труднощів, які перешкоджали для подання заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені ЦПК України, та відсутність безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою, суд дійшов висновку про необхідність відмови у поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 07.04.2025 у цивільній справі №335/7391/24, та залишення поданої ним заяви без розгляду на підставі ст.126 ЦПК України.
Керуючись ст.ст.260, 261, 284, 285 ЦПК України суд, -
Відмовити представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Полуляху Сергію Юрійовичу у поновленні процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 07.04.2025 по цивільній справі №335/7391/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.
Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Полуляха Сергія Юрійовича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 08.04.2025 року по цивільній справі №335/7391/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП -залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасники справи, яким ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення їм відповідної ухвали суду.

Суддя А.В.Воробйов