Єдиний унікальний номер: 379/785/25
Провадження № 2/379/357/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

07 серпня 2025 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Шабрацького Г.О.

при секретарі Алєксандрової А.С.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Таращі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала, що шлюб між нею та відповідачем було зареєстровано 29 серпня 2015 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції актовий запис №1168. Сторони мають спільних дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітнього ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, вони з відповідачем з 2024 року проживають окремо, спільного господарства не ведуть, шлюб існує лише формально. Позивач просив шлюб розірвати з причин неможливості подальшого перебування у шлюбних відносинах. Після розірвання шлюбу просить залиши їй прізвище « ОСОБА_5 », а також залишити проживати з нею неповнолітнього сина ОСОБА_6 .

Позивач, у судове засідання не з`явилась, відповідно до наданої заяви просила розглядати справу за її відсутності. Просить позов задовольнити та наполягає на розірванні шлюбу, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про місце, дату, час розгляду справи повідомлявся належним чином, правом надати відзив на позов не скористався.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя i збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 29 серпня 2015 року, який зареєстровано Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції актовий запис №1168 (а.с. 6). Сторони від шлюбу мають спільну неповнолітню дитину ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 який проживає з позивачкою (а.с.10, 15, 16). Подальше подружнє життя та збереження сім`ї є неможливим, сторони втратили почуття любові друг до друга, погіршились взаємовідношення, сторони з 2024 року проживають окремо, спільного господарства не ведуть, шлюбні відношення фактично припинені. Дана родина розпалася остаточно, подальше спільне проживання чоловіка і дружини та збереження даної родини суперечить інтересам обох з подружжя.

Таким чином, суд, враховуючи стійке волевиявлення сторін направлене на розірвання шлюбу та обставини справи, вважає за необхідне задовольнити заявлені позовні вимоги.

Враховуючи позицію позивача суд вважає можливим після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Спір про майно відсутній.

Крім того, суд зазначає, що під час розгляду цієї справи не вирішувалось питання про визначення місця проживання дитини.

За загальним правилом, за відсутності спору щодо того з ким із батьків буде проживати малолітня дитина, суд вирішує питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу, а тому, оскільки матеріали справи не містять доказів про наявність такого спору між сторонами, суд вважає за можливе після розірвання шлюбу залишити неповнолітню дитину ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживати разом із матір`ю ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 161 СК України суд роз`яснює, що за наявності спору щодо того з ким із батьків буде проживати малолітня дитина, - даний спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18 /провадження № 61-14859св19/.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином з відповідача на користь позивача підлягають стягненню сплачений судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст.ст. 109-112 СК України, ст.ст. 12, 13, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 29 серпня 2015 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції актовий запис №1168.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Неповнолітню дитину ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити проживати разом з матір`ю ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , сплачений судовий збір в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду, через Таращанський районний суд Київської області, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Григорій ШАБРАЦЬКИЙ