УХВАЛА

3 березня 2025 року

м. Київ

справа № 712/297/22

провадження № 61-12621ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тертична Людмила Леонідівна, на ухвалу Черкаського апеляційного суду

від 19 липня 2024 року у справі за позовом Комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення боргу за водопостачання та водовідведення,

ВСТАНОВИВ:

27 серпня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Тертична Л. Л. засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 19 липня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 4 вересня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Заявнику необхідно було подати до суду: обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Черкаського апеляційного суду від 19 липня

2024 року, в якій вказати поважність причин пропуску вказаного строку та надати належні докази на його обґрунтування; касаційну скаргу в новій редакції, в якій зазначити підставу (підстави) касаційного оскарження, передбачену (передбачені) частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, а також відомості про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету у заявника, копії касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи. Крім того, заявнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Заявнику роз`яснено, що якщо заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, не буде подано заявником у зазначений строк, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Також роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений судом строк інших вимог ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 4 вересня 2024 року представником заявника - адвокатом Тертичною Л. Л. подано касаційну скаргу в новій редакції, яка містить клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Клопотання мотивовано тим, що оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції заявник отримав 24 липня 2024 року, проте в останній день строку на касаційне оскарження, а саме 26 серпня 2024 року, по всій території України було оголошено повітряну тривогу та підвищений рівень небезпеки, того дня у місті Черкаси систематично відключалась електроенергія, що унеможливило подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення.

Верховний Суд вважає, що зазначені доводи не є поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення з огляду на таке.

З копії поштового конверту вбачається, що копію оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції заявник отримав 24 липня 2024 року.

Відповідно до статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З огляду на отримання заявником копії оскаржуваної ухвали 24 липня 2024 року, останнім днем для подання касаційної скарги у визначений частиною другою

статті 390 ЦПК України процесуальний строк є 23 серпня 2024 року (п`ятниця), а не

26 серпня 2024 року (понеділок).

Верховний Суд зауважує, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня. Водночас судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому законом порядку.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 6 червня 2024 року у справі № 559/2655/23.

У постанові Верховного Суду від 31 серпня 2021 року у справі № 911/3513/16 зазначено, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує залежно від поважності причин пропуску строку на оскарження.

Представником заявника не наведено обставин, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення протягом встановленого законом строку на касаційне оскарження відповідної процесуальної дії. Встановлені судом касаційної інстанції обставини дають підстави для висновку про пропуск строку на касаційне оскарження ухвали апеляційної інстанції без поважних причин.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії,

№ 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини

від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Також касаційний суд зауважує, що відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 28 квітня 2021 року

у справі № 640/3393/19, який є обов`язковим для застосування судами, процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог

статті 296 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої

статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої

статті 299 КАС України.

Такий правовий висновок Великої Палати Верховного Суду підлягає застосуванню і до наслідків неусунення недоліків касаційної скарги, поданої в порядку цивільного процесуального законодавства.

Ураховуючи те, що наведені представником заявника підстави для поновлення строку на касаційне оскарження є неповажними, вказане свідчить про неналежне виконання вимоги ухвали Верховного Суду від 4 вересня 2024 року, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою і є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 19 липня 2024 року у справі за позовом Комунального підприємства «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення боргу за водопостачання та водовідведення.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська