Справа № 548/407/25
Провадження № 2/548/314/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.08.2025 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання - Матвієнко О.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної міграційної служби України в Полтавській області , за участю третьої особи: приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Берези Дарії Василівни, Хорольського відділу державної виконавчої служби у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Хорольського районного суду Полтавської області із позовною заявою про звільнення майна з-під арешту.

В обгрунтування своїх вимог, позивачка вказує, що " ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (далі за текстом Спадкодавець).

Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 (далі за текстом Позивачка) є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_2 , у визначений законом термін, звернувшись до Приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Береза Дарії Василівни з метою отримати свідоцтво на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами.

Але у видачі свідоцтва Спадкоємиці нотаріусом було відмовлено на підставі Листа-повідомленням нотаріуса (далі за Листа).

Причиною для відмови у видавці свідоцтва на спадщину послугувала та обставина, що на успадковане нерухоме майно житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , накладено арешт, на підставі постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, № АСВП: НОМЕР_5, Дата відкриття: 10.01.2018, ВДВС Хорольського РУЮ, яка у встановленому порядку після закінчення виконавчого провадження скасовано не було.

Реєстраційний номер запису про обтяження: 25665945 (спеціальний розділ), вид обтяження: арешт нерухомого майна.

З метою зняття арешту із спадкового майна Спадкоємиця вербально звернулася до Хорольський відділ державної виконавчої служби у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, проте їй усно було повідомлено, що згідно даних перегляду АСВП виконавчі провадження про стягнення з ОСОБА_2 на користь держави, фізичних чи юридичних осіб на виконанні у Відділі станом на момент її звернення завершено, виконавче провадження згідно п.2 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» та знищені на підставі п. 9.10-9.15 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, а саме актом про вилучення виконавчих проваджень для знищення, а також, що Позивачка не є стороною виконавчого провадження, та з метою зняття арешту їй слід звернутися до суду.

Згідно Інформаційної довідки від 19.02.2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - 11.04.2018, постанова, про арешт майна боржника, серія та номер: ВП № НОМЕР_5, виданий 29.03.2018, видавник: Хорольський РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області 12.01.2009 постанови АА307174 , ВДВС Хорольського РУЮ накладений арешт нерухомого майна ( АДРЕСА_2 ).

Позивачка та її представник прохали про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали повністю.

Представник відповідача Управління державної міграційної служби України в Полтавській області в судове засідання не з`явився. Через електронний суд надали відзив, вказавши, що проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Третя особа приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Береза Д.В. в судове засідання не з"явилася, але подала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник третьої особи Хорольського відділу державної виконавчої служби у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції не з"явився.

Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з вимогами частини 2статті 247 ЦПК України, не здійснюється.

Процесуальні дії у справі.

21.02.2025 року ухвалою судді Хорольського районного суду Полтавської області провадження по даній справі було відкрито і постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

"30" ІНФОРМАЦІЯ_2 помер спадкодавець ОСОБА_2 .

Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка, ОСОБА_1 є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_2 , у визначений законом термін, звернувшись до Приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Береза Дарії Василівни з метою отримати свідоцтво на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами.Але у видачі свідоцтва Спадкоємиці нотаріусом було відмовлено на підставі Листа-повідомленням нотаріуса.

Причиною для відмови у видавці свідоцтва на спадщину послугувала та обставина, що на успадковане нерухоме майно житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , накладено арешт, на підставі постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, № АСВП: НОМЕР_5, Дата відкриття: 10.01.2018, ВДВС Хорольського РУЮ, яка у встановленому порядку після закінчення виконавчого провадження скасовано не було.

Реєстраційний номер запису про обтяження: 25665945 (спеціальний розділ), вид обтяження: арешт нерухомого майна.

З метою зняття арешту із спадкового майна Спадкоємиця вербально звернулася до Хорольський відділ державної виконавчої служби у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, проте їй усно було повідомлено, що згідно даних перегляду АСВП виконавчі провадження про стягнення з ОСОБА_2 на користь держави, фізичних чи юридичних осіб на виконанні у Відділі станом на момент її звернення завершено, виконавче провадження згідно п.2 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» та знищені на підставі п. 9.10-9.15 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, а саме актом про вилучення виконавчих проваджень для знищення, а також, що Позивачка не є стороною виконавчого провадження, та з метою зняття арешту їй слід звернутися до суду.

Згідно Інформаційної довідки від 19.02.2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - 11.04.2018, постанова, про арешт майна боржника, серія та номер: ВП № НОМЕР_5, виданий 29.03.2018, видавник: Хорольський РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області 12.01.2009 постанови АА307174 , ВДВС Хорольського РУЮ накладений арешт нерухомого майна ( АДРЕСА_2 ).

На момент звернення до суду арешт не знятий, іншого шляху, ніж вирішення питання в судовому порядку, на сьогоднішній день немає. Наявність арешту обмежують права Спадкоємця в отриманні свідоцтва на спадщину та подальшого розпорядження успадкованим майном.

З метою зняття арешту позивач звернувся до виконавчої служби з метою зняти вказані заборони у зв`язку із відстунітстю боргу, однак останньому вербально було повідомлено, що зняти арешти в позасудовому порядку не можливо, та рекомендували звернутися до суду.

Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права.

Дослідивши докази, надані сторонами, суд приходить до слідуючого.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Відповідно до ст. 81 КПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Згідно із ст. 4 та ст.5 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає порушені права цих осіб у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень частин першої та другої ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Оскарження дій та рішень державного виконавця, спрямованих на арешт спірного майна особою, яка не є ані стороною, ані учасником виконавчого провадження, однак має речове право на таке майно, не приведе до належного захисту її прав, оскільки навіть визнання судом таких дій чи рішень протиправними не буде підставою для винесення виконавцем постанови про зняття арешту з майна з огляду на вичерпний перелік цих підстав, установлений статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» (Постанова Великої Палати Верховного Суду у справі № 826/12775/1 від 11.12.2019)

Законодавець визначив окремий механізм поновлення порушеного права особи, якій належить арештоване майно, - звернення до суду з позовом про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту (ч. 1 стаття 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Держава не втручається у здійснення власниками права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку встановлених законом.

У відповідності до вимог ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Частиною 4 ст. 334 ЦК України передбачено, що права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, діти спадкодавця.

Положеннями ч. 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Зазначені принципи сформулювало і в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Спорронг і Лоннрот проти Швеції» (23 вересня 1982 р.), відповідно до якого суд повинен визначити, чи було дотримано справедливий баланс між вимогами інтересів суспільства і вимогами захисту основних прав людини. Забезпечення такої рівноваги є невід ємним принципом Конвенції в цілому і також відображено у структурі ст. 1 Першого протоколу. Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві. Так, відповідно до ч. 4ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтями 316-320, 321, 328 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Держава - не втручається у здійснення власником права власності.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 15.05.2013року в справі №6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.

Пунктом 9 постанови № 5 від 03 червня 2016р. Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено, що із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відтак аналізуючи докази в їх сукупності суд приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню, оскільки наявність арешту на майно позивача порушує його право, внаслідок чого він позбавлений змоги користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд.

Керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 206, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 328 ЦК України, Законом України "Про виконавче провадження", суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ), представник позивача: адвокат Павелко Руслан Сергійович (ідентифікаційний код юридичної особи НОМЕР_2 IBAN: НОМЕР_3 (ПриватБанк), Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1486 від 25.09.2015 року видане Радою адвокатів Полтавської області , адреса знаходження: вул. Соборності, 8 Б, оф. 1 м. Хорол Лубенського району Полтавської області) до Управління державної міграційної сліжби України в Полтавській області ( адреса знаходження: вулиця Матвійчука Юліана,будинок, 63 місто Полтава,36039, має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, ), за участю третьої особи: приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Берези Дарії Василівни ( ел. пошта ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса знаходження вул. Незалежності, 78/9-А м. Хорол Лубенського району Полтавської області, має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, РНОКПП НОМЕР_4 ), Хорольського відділу державної виконавчої служби у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( Код , адреса знаходження: вул. Соборності , 4, каб. 7 а м. Хорол Лубенського району Полтавської області) про звільнення майна з-під арешту - задовольнити частково.

Зняти арешт з нерухомого майна, реєстраційний номер майна: 25995768, тип майна: будинок, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_2 , загальна площа 31,3 кв.м., житлова площа 11,4 кв.м., підстава виникнення права власності: рішення суду, БН, 10.12.2008, Хорольський районний суд Полтавської області; тип обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 25665945, зареєстровано: 03.02.2012 за № 12129720 реєстратором: Полтавська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України; підстава обтяження: постанова, про арешт майна боржника, серія та номер: ВП № НОМЕР_5, виданий 29.03.2018, видавник: Хорольський РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області 12.01.2009 постанови АА307174 , ВДВС Хорольського РУЮ, об`єкт обтяження: будинок, адреса: АДРЕСА_2 , власник ОСОБА_2 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_5 , обтяжувач:Хорольський РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 04.08.2025 року.

Суддя : О.В. Коновод