Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/280/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Юрченко С.О., перевіривши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області як орган опіки та піклування, про встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

08 серпня 2025 року заявник звернувся до Ржищівського міського суду Київської області із вищевказаною заявою, в якій просить встановити факт самостійного виховання та утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши матеріали заяви вважаю, що заява підлягає направленню за підсудністю, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами ст. 315 ЦПК України у порядку окремого провадження підлягають розгляду справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Однією з таких особливостей є спеціально визначені процесуальним законодавством правила визначення територіальної юрисдикції суду, який має право здійснювати розгляд справи у порядку окремого провадження.

Згідно вимог ч. 1 ст. 316 ЦПК України, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Як встановлено з копії паспорта, заявник ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

12 серпня 2025 року на електронний запит Ржищівського міського суду Київської області надійшла інформація з ЄДДР № 1659716, з якої встановлено що заявник ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом буде встановлено, що справа не підсудна цьому суд, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до розпорядження КМУ від 12 червня 2020 р. № 715-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області" визначено адміністративні центри Київської області та затверджено Ржищівську об`єднану територіальну громаду, до якої увійшло 23 села, у тому числі с. Пії.

Постановою Верховної Ради України Про утворення та ліквідацію районів від 17.07.2020, яка набрала чинності 19.07.2020 у Київській області утворено нові райони, зокрема Обухівський район (з адміністративним центром у місті Обухів) у складі територій Богуславської міської, Васильківської міської, Кагарлицької міської, Козинської селищної, Миронівської міської, Обухівської міської, Ржищівської міської, Української міської, Феодосіївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

До прийняття вищевказаної постанови Верховної Ради України с. Пії входило до складу Миронівського району Київської області.

Разом із тим, згідно із п. 3-1 Розділу ХІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів (РозділХІІ доповнено пунктом 3-1згідно із Законом № 950-IXвід 03.11.2020; із змінами, внесеними згідно із Законом № 1874-IX від 16.11.2021; в редакції Законів № 2808-IX від 01.12.2022, № 3511-IX від 09.12.2023) до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Враховуючи вказані вище норми Закону, вищезазначена заява Ржищівському міському суду Київської області не підсудна.

Таку ж правову позицію за подібних обставин щодо питань продовження місцевими судами здійснення своїх повноважень у межах територіальної юрисдикції висловив Київський апеляційний суд у постанові від 02.11.2022 (справа № 758/287/20, провадження № 22-ц/824/9202/2022), постанові від 10.08.2022 (справа № 369/13330/21, провадження № 22-ц/824/7206/2022), постанові від 27.06.2022 (справа № 2-184/11, провадження № 22-ц/824/5194/2022), ухвалі від 07.02.2025 (справа № 371/1806/24, провадження № 11п/824/80/2025), постанові від 13.06.2025 (справа № 371/56/25) постанові від 13.06.2025 (справа № 371/55/25) тощо.

Крім того, відповідно до листа Ради суддів України від 22.07.2020 року № 9рс-466/20, адресованому головам місцевих та апеляційних загальних судів, зазначено: до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" (у редакції 2011 року - на час затвердження указом Президента України нині діючої мережі місцевих загальних судів) суди загальної юрисдикції утворюються і ліквідуються Президентом України за поданням Міністра юстиції України на підставі пропозиції голови відповідного вищого спеціалізованого суду. Місцезнаходження, територіальна юрисдикція і статус суду визначаються з урахуванням принципів територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Указом Президента України № 641/2021 від 20.08.2001 року "Про мережу та кількісний склад суддів місцевих судів" затверджено мережу та кількісний склад суддів місцевих судів, відповідно до якого до мережі місцевих судів в Київській області входить зазначений у пункті 21 Миронівський районний суд Київської області.

Указом Президента України "Питання мережі місцевих загальних та апеляційних судів" № 591/2011 від 20.05.2011, зі змінами і доповненнями, внесеними Указом Президента України від 05.07.2012 № 437/2012, затверджено Мережу місцевих загальних судів, відповідно до якого до мережі загальних судів в Київській області входить Миронівський районний суд Київської області.

Крім того, зазначеним Указом Президента України територіальна юрисдикція (підсудність) Ржищівського міського суду Київської області як міського суду поширюється виключно на місто Ржищів.

При тлумаченні вимог п. 3-1 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд виходить із того, що місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Село Пії раніше входило до складу Миронівського району Київської області, тому справа не підсудна Ржищівському міському суду Київської області.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що місце реєстрації (проживання/перебування) заявника не відноситься до території Ржищівського міського суду Київської області, суд приходить до висновку про передачу справи за підсудністю до Миронівського районного суду Київської області, за адресою: 08801, м. Миронівка, вул. Травнева, 3.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31-32, 187, 260-261, 293, 294, 353-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Передати справу № 374/280/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області як орган опіки та піклування, про встановлення факту самостійного виховання та утримання дитини, - для розгляду за підсудністю до Миронівського районного суду Київської області, за адресою: 08801, м. Миронівка, вул. Травнева, 3.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.О.Юрченко