Провадження № 2-н/638/2929/25
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

04 серпня 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» (далі Заявник) звернулося із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості (далі Боржник, ОСОБА_1 ) заборгованості за спожиту електричну енергію за період 01.10.2024 - 01.05.2025 у розмірі 11403,16 грн. Разом з цим просить стягнути витрати зі сплати судового збору у розмірі 302,80 грн та витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 89,62 грн. Заявник посилається на правові підстави звернення, що визначені статтями 11, 15, 16, 509, 526, 623, 633, 634, 714 Цивільного кодексу України.

Статтею 165 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначені підстави для відмови у видачі судового наказу.

Так, згідно з пунктом частини першої статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

З матеріалів справи, а саме з довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 05.12.2024 вбачається, що в квартирі зареєстровані особи: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (не досягла повноліття). Вимога про видачу судового наказу заявлена лише до ОСОБА_1 .

Водночас, до заяви про видачу судового наказу не додано жодного доказу того, що зазначена боржником особа є власником квартири, не долучено також інших доказів, які б обґрунтували підстави вимоги про стягнення заборгованості лише із ОСОБА_1 .

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, наказне провадження, як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві, спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Процес доказування для першого починається з моменту подання заяви про видачу судового наказу та закінчується прийняттям цієї заяви судом, тоді як для боржника цей процес розпочнеться, якщо він вирішить подати заяву про скасування судового наказу після отримання копії останнього.

Відповідно до частини першої статті 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 2 - 1, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Враховуючи вищевикладене, та те, що договору між ОСОБА_1 та Заявником, або інших документів, з яких вбачалось би, що обов`язок сплачувати послуги постачання електричної енергії належить одноособово ОСОБА_1 , до матеріалів справи не додано, керуючись статтями 160, 161, пунктом частини першої статті 165, 166 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу.

Згідно з положеннями частини другої статті 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-денний строк з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя О.В. Малахова