"12" серпня 2025 р. Справа № 756/9080/25
УХВАЛА

12 серпня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання договорів купівлі-продажу недійсними,

встановив:

пред`явлену позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з такого.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Так, в позовній заяві представник позивача просить:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,12 га, кадастровий номер :33:023:0242, що находиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, Лебедівська сільська рада, укладений 11 лютого 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який посвідчено приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галиною Михайлівною та зареєстровано в реєстрі за №139, та відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення вказаної земельної ділянки у власність ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним договір дарування земельної ділянки площею 0,1387 га, кадастровий номер :34:008:6125, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, Лебедівська сільська рада, укладений 14 грудня 2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , який посвідчено приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галиною Михайлівною та зареєстровано в реєстрі за №844, та відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення вказаної земельної ділянки у власність ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним договір дарування земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :08:004:0248, що знаходиться за адресою: Київська область, Броварський район, Богданівська сільська рада, укладений 16 вересня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Захарченко Вікторією Вікторівною та зареєстровано в реєстрі за №508 та відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення вказаної земельної ділянки у власність ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним договір дарування квартири, укладений 16 вересня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Захарченко Вікторією Вікторівною та зареєстровано в реєстрі за №506 та відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення вказаної квартири у власність ОСОБА_2 .

Представник позивача, посилаючись на право грошової вимоги до відповідача ОСОБА_2 , стверджує про вчинення нею фраудиторних правочинів на шкоду кредитору (позивача по справі), які відповідачкою вчинено з метою приховання майна від звернення стягнення на користь кредитора.

В цьому зв`язку в позові порушено питання про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та дарування земельних ділянок і договору дарування квартири, а також про повернення відчуженого майна у власність боржника, з метою звернення стягнення на нього кредитором та виконання за його рахунок судового рішення про стягнення грошових коштів на користь позивача.

Суд зазначає, що вказані вимоги позову носять майнову спрямованість і покликані захистити порушене майнове право позивача, оскільки спрямовані на позбавлення виниклого права власності на спірне майно у набувачів і його повернення у власність продавця (дарувальника) для подальшого звернення стягнення на користь позивача.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об?єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. та п.п. 1, 2, 10 ч.1 ст. 176 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається:

у позовах про стягнення коштів сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться в безспірному (безакцептному) порядку;

у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна;

у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов?язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатись у ціні заявленого позову. Подібна правова позиція викладена в постанові Великої палати ВС від 26.02.2019 у справі N?907/9/17.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об?єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Подібна правова позиція викладена в постанові ВП ВС від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19.

Витребування й повернення майна може мати вартісний, грошовий вираз такої матеріально-правової вимоги, що виражається у вартості спірного майна, і носити характер майнового спору.

Отже, судовий збір з позовної заяви про повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Оскільки в справі висунуто вимогу майнового характеру, в позовній заяві згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України слід зазначити ціну позову, яка має становити вартість спірного нерухомого майна, про повернення якого порушено питання у позові.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру передбачено справляння судового збору, який становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на час звернення до суду із вказаним позовом становить не менше ніж 1 211 грн. 20 коп. і не більше ніж 15 140 грн.

За подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви немайнового характеру передбачено справляння судового збору в розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже при звернені до суду із цим позовом позивачу належало сплатити судовий збір в розмірі 4 844 грн. 80 коп. (1 211 грн. 20 коп.*4) за чотири вимоги немайнового характеру та 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Згідно ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Разом з тим, долучена до позову копія договору купівлі-продажу земельної ділянки з кадастровим номером :33:023:0242 є нечитабельною, що унеможливлює її дослідження, коли клопотання про витребування цього доказу суду не подано.

У той же час, з урахуванням положень статей 42, 48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони (позивач, відповідач), треті особи.

Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Водночас, у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та дарування 3-х земельних ділянок та квартири і про повернення у власність майна продавцю (дарувальнику), як відповідачі мають залучатися всі сторони правочину, а тому належними відповідачами в такій справі є всі сторони оспорюваного договору, а не одна із них.

Хоча в позові порушено питання про визнання недійсними згаданих вище договорів купівлі-продажу та дарування, проте всі їх сторони, зокрема покупець - ОСОБА_3 та обдаровані - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які наділені правами та обов`язками стосовно спірних договорів, відповідачами в позові не зазначені, коли вказаний позов безпосередньо стосується прав, обов`язків та інтересів вказаних осіб, а можливе рішення у справі може безпосередньо вплинути на їх права, обов`язки та інтереси щодо відчуженого майна.

Відтак, представнику позивача слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом:

- подання уточненої позовної заяви, в якій визначити ціну позову, а також належне процесуальне становище осіб у справі, з надсиланням копій заяви та додатків до неї у кількості вказаних осіб відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України;

- оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в передбачених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі;

- належним чином засвідченої та читабельної копії договору купівлі-продажу земельної ділянки з кадастровим номером :33:023:0242 або клопотання про витребування цього доказу згідно ст. 84 ЦПК України.

Отже, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя