Справа № 202/3874/25
Провадження № 2-о/202/160/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: Недобитюк Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Завгородня Ю.В.,

за участю заявниці ОСОБА_1 ,

за відсутності інших учасників справи,

дослідивши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа 1: ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа 2: Міністерство оборони України, про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

До Індустріального районного суду Дніпра з заявою про встановлення факту родинних відносин звернулася ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви зазначила, що її мати ОСОБА_2 звернулася до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою призначення та виплати їй одноразової грошової допомоги у зв`язку з загибеллю сина ОСОБА_3 .

Під час перевірки документів ОСОБА_2 не видалося можливим встановити родинний зв`язок між нею та загиблим ОСОБА_3 .

ОСОБА_2 померла - ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявниця ОСОБА_1 вважає, що оскільки вона є спадкоємцем першої черги за законом, то до складу спадщини входять усі права, що належали ОСОБА_2 на момент відкриття спадщини.

З огляду на зазначене заявниця звернулася до суду з метою встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та загиблим ОСОБА_3 .

Крім ОСОБА_2 за призначенням та виплатою одноразової грошової допомоги у зв`язку з загибеллю ОСОБА_3 до компетентних органів звернулися інші члени його родини. Заявниця не входить у коло цих осіб.

Відповідно до Додаткових пояснень, які надійшли 27.07.2025 від ОСОБА_4 , представника заінтересованої особи 2: Міністерство оборони України, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав;вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

На думку представника заінтересованої особи 2: Міністерство оборони України, задоволення заяви у даній справі у порядку окремого провадження впливатиме на права та обов`язки його спадкоємців, а також на їхнє право на отримання одноразової грошової допомоги, що свідчить про наявність спору про право.

З огляду на позицію представника заінтересованої особи 2: Міністерство оборони України, а також, зважаючи на пункт 4 частини 1 ст. 1219 ЦК України, відповідно до якого не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема, права на допомогу або інші виплати, встановлені законом, вважаю, що у цій справі вбачається наявність спору про право.

Згідно з частиною 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини 2 цієї статті суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Частиною 6 ст. 294 ЦПК України визначено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Водночас частиною 4 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду

Аналогічні роз`яснення містить п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», де зазначено, що у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого суду факту пов`язане із вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті такої заяви, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17, провадження № 61-51сво18, зазначено, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18, провадження № 14-567цс18, вказано, що «у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте, не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів».

Зі змісту заявлених ОСОБА_1 вимог убачається, що встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин між матір`ю заявниці - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та загиблим ОСОБА_3 , необхідно для подальшого заявлення вимог щодо отримання одноразової грошової допомоги, на яку заявниця наразі не має права, оскільки не входить у коло осіб, визначених частиною 4 ст. 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Отже, заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду, та роз`яснити їй про право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Керуючись статтями 258, 259, 260, 293, 294, 315 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа 1: ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа 2: Міністерство оборони України, про встановлення факту родинних відносин залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 її право звернутися до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк, з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 15-ти днів, з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

СУДДЯ Н.В. НЕДОБИТЮК