УХВАЛА

про повернення позовної заяви

06 серпня 2025 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Майстренко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національної поліції України Департамент патрульної поліції Управління автоматичної фіксації порушення правил дорожнього руху та Березівського відділу державної виконавчої служби у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про стягнення завданої шкоди,

встановив:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Національної поліції України Департамент патрульної поліції Управління автоматичної фіксації порушення правил дорожнього руху та Березівського відділу державної виконавчої служби у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про стягнення завданої шкоди.

Склад суду визначено відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04.08.2025 позовну заяву залишено без руху та надано п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Вказану ухвалу позивачем отримано в електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

05 серпня 2025 року до суду надійшла заява представника позивач про усунення недоліків, в якій представником позивача вказав, що він позивач є звільненим від сплати судового збору відповідно до п. 11. ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

Залишаючи позовну заяву без руху судом також зазначалось про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), а саме: позивачем у позовній заяві не зазначено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, визначені ухвалою суду від 04.08.2025 недоліки позивачем та його представником усунуті не були.

Щодо несплати судого збору позивачем суд звертає увагу, що у п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що відповідно до ЦПК України у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VІ.

Відповідно до п. 11 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Зміст наведеної статті не дозволяє дійти висновку, що по дза вимогами про відшкодуввання моральної шкоди позивач від сплати судового збору звільняється на підставі вищезазначеного Закону.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду у своїй постанові від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц дійшов до висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою.

Отже, як наголошувалось в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 04.08.2025 позивач повинен був усунути недоліки та сплатити судовий збір.

Позивач не виконав вимог вказаної ухвали суду ані в частіині приведення позовної заяви у відповідність із вимогами ст. 175 ЦПК України, а не в частині сплати судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин,враховуючи те, що позивач недоліки позовної заяви не усунув, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної поліції України Департамент патрульної поліції Управління автоматичної фіксації порушення правил дорожнього руху та Березівського відділу державної виконавчої служби у Березівському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про стягнення завданої шкоди, вважати не поданою та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Майстренко