Справа № 214/1017/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення зустрічної позовної заяви

08 серпня 2025 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Тімофєєвої О.А.,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу №214/1017/25 за позовною заявою (в уточненій редакції) ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Тімофєєва Олександра Афанасіївна, до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Департамент розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 ) звернулася до суду з позовною заявою 04.02.2025, у подальшому уточнивши пред`явлені вимоги та коло учасників справи 17.03.2025, просила суд: встановити факт належності правовстановлюючого документа свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07.04.1994, виданого відповідно до розпорядження управління Криворізького житлово-комунального господарства Криворізького міськвиконкому від 06.12.1993 №С8404 про право власності на житло квартиру АДРЕСА_1 , зареєстрованого КП «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» ДОР за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в якому помилково в графі «та членам його сім`ї» вказано « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 », інші відомості залишити без змін; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку кв. АДРЕСА_1 , загальною площею 63,6 кв.м., житловою площею 37,2 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті діда ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , від якої відмовилась на її користь ОСОБА_2 донька спадкодавця/мати позивача.

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 набули у спільну сумісну власність в порядку безоплатної приватизації відповідно до Закону України Про приватизацію державного житлового фонду житлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 63,6 кв.м., на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 від 07.04.1994, виданого на підставі розпорядження Управління житлово-комунального господарства міськвиконкому №С8404 від 06.12.1993. У силу ст.357 ЦК України частки усіх співвласників у праві власності на квартиру є рівними та становлять по 1/4 за кожним. Усі співвласники квартири є родичами та мали/мають зареєстроване місце проживання у вищевказаній квартирі. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 батьки ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 ), а ОСОБА_7 дід по лінії матері (батько ОСОБА_2 ). ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер. Після його смерті державним нотаріусом Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу за заявою спадкоємиці першої черги в порядку спадкування за законом ОСОБА_2 як доньки спадкодавця ОСОБА_7 , яка спочатку подала заяву про прийняття спадщини, однак потім передумала та відмовилась від спадщини на користь своєї доньки ОСОБА_1 . Однак, 20.01.2025 державний нотаріус відмовив ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7 у зв`язку з неможливістю встановлення факту належності спадкодавцеві правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 , що обумовлено виявленням розбіжностей у зазначенні прізвища спадкодавця у свідоцтві про смерть та у свідоцтві про право власності, що ставить під сумнів факт належності цього документу саме спадкодавцеві. Дійсно, у свідоцтві про право власності на житло у графі «членам сім`ї» помилково вказано « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 » відповідно до паспортних даних діда. ОСОБА_2 зверталася до виконкому Криворізької міської ради з приводу внесення змін до правовстановлюючого документу на квартиру шляхом виправлення прізвища співвласника ОСОБА_7 , однак у цьому їй було відмовлено з посиланням на можливість усунення виявлених розбіжностей виключно у судовому порядку. Наразі мати позивача ОСОБА_2 відмовляється від спадщини після смерті ОСОБА_7 на користь ОСОБА_1 та не претендує на неї, тобто ОСОБА_1 фактично є єдиною спадкоємицею після смерті діда ОСОБА_7 . Зважаючи на існування обставин, що виключають можливість оформлення у позасудовому порядку спадщини в порядку спадкування за законом після смерті діда ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за захистом своїх прав позивач вимушена звернутися до суду.

Ухвалою суду від 11.04.2025 позовну заяву (в уточненій редакції) прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження та призначенням підготовчого судового засідання у справі.

Ухвалою суду від 06.05.2025 задоволено клопотання позивача про витребування доказів копій матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_7 . Витребувані докази надійшли до суду 23.05.2025.

31.07.2025 відповідач ОСОБА_2 подала зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування за законом, в якій просить суд: встановити факт належності правовстановлюючого документа свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07.04.1994, виданого відповідно до розпорядження управління Криворізького житлово-комунального господарства Криворізького міськвиконкому від 06.12.1993 №С8404 про право власності на житло квартиру АДРЕСА_1 , зареєстрованого КП «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» ДОР за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в якому помилково в графі «та членам його сім`ї» вказано « ОСОБА_7 » замість вірного « ОСОБА_7 », інші відомості залишити без змін; визнати за нею право власності на 1/4 частку кв. АДРЕСА_1 , загальною площею 63,6 кв.м., житловою площею 37,2 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вимоги зустрічного позову є практично ідентичними з вимогами первісного позову ОСОБА_1 . При цьому, ОСОБА_2 зауважила, що вона не відмовлялася та не відмовляється від спадщини після смерті батька ОСОБА_7 та є єдиною спадкоємицею після його смерті. Зважаючи на існування обставин, що виключають можливість оформлення у позасудовому порядку спадщини в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за захистом своїх прав позивач вимушена звернутися до суду шляхом пред`явлення зустрічного позову, адже в майбутньому вона намір переоформити цю спадщину на доньку ОСОБА_1 позивача за первісним позовом.

Присутні у підготовчому судовому засіданні 04.08.2025 позивач та її представник, відповідач ОСОБА_3 не заперечували проти прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до спільного розгляду з первісним, відповідач ОСОБА_1 наполягала на цьому.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Департаменту розвитку інфраструктури міста виконавчого комітету Криворізької міської ради Карий І.О. про свою участь у підготовчому судовому засіданні не заявив, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності із прийняттям рішення згідно з вимогами чинного законодавства України.

На підставі ч.2 ст.258, ч.4 ст.259 ЦПК України для постановлення ухвали у підготовчому судовому засіданні 04.08.2025 оголошено перерву до 11.00 год. 08.08.2025.

Суд, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, письмові матеріали справи, вислухавши думку учасників справи, дійшов такого висновку.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Згідно зі ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з дотриманням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених ч.1 ст.194 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Крім того, приписами ч.1 ст.193 ЦПК України чітко регламентовано процесуальні обмеження у часі, відведеному для подання відповідачем зустрічного позову: відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як слідує з ч.7 ст.178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Із системного аналізу положень ст.ст.178, 193 ЦПК України слідує, що реалізація відповідачем наданого йому процесуального права на пред`явлення зустрічного позову допускається виключно в межах визначеного законом процесуального строку, який встановлюється судом, але не може бути меншим 15 днів з дня отримання відповідачем ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 11.04.2025 позовну заяву (в уточненій редакції) прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження та призначенням підготовчого судового засідання у справі на 10.30 год. 06.05.2025. Встановлено відповідачам 15-денний строк з дня вручення копії ухвали для подання відзиву на позов та зустрічного позову (за наявності для цього підстав) (а.с.53-54).

Копію ухвали суду від 11.04.2025, позовну заяву з додатками відповідач ОСОБА_2 отримала особисто засобами поштового зв`язку 01.05.2025, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням з її підписом (а.с.61).

Таким чином, перебіг 15-денного строку на подання відзиву та зустрічного позову для відповідача ОСОБА_2 почався з 01.05.2025 та тривав до 16.05.2025 включно. При цьому, у підготовчому судовому засіданні 06.05.2025 відповідач ОСОБА_2 подала заяву про визнання позову, правом на подання відзиву на позов, зустрічного позову до 15.05.2025 не скористалась. Фактично зустрічний позов відповідач пред`явила до суду 31.07.2025, тобто зі сплином понад 2-х місяців від визначеного судом процесуального строку, не заявивши при цьому клопотання про поновлення такого строку з наведенням поважних причин, які обумовили його пропуск відповідачем.

Положеннями п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст.43, ст.44 ЦПК України, відповідач як учасник справи у справах позовного провадження, зобов`язаний виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є міра свободи, міра можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах. Відтак, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як наголошує Європейський суд з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, «… заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

Відповідно до ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як визначено ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог ч.ч.1, 2 ст.193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на те, що відповідач ОСОБА_2 зустрічний позов пред`явила з грубим порушенням встановленого судом процесуального строку, а саме більші ніж через 2 місяці після сплину цього строку, клопотання про його продовження або поновлення не ставила із обґрунтуванням поважності причин пропуску строку чи неможливості вчинення процесуальної дії в межах цього строку, тому суд приходить до переконання, що зустрічна позовна заява ОСОБА_2 подала зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування за законом підлягає поверненню заявникові. При цьому, суд звертає увагу ОСОБА_2 , що вона вправі пред`явити цю позовну заяву в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Приймаючи таке рішення суд вважає за необхідне зауважити, що виявивши факт подання зустрічної позовної заяви з порушенням встановленого строку, суд не має правових підстав для залишення такої заяви без руху з наданням заявнику терміну для подання клопотання про поновлення відповідного строку, а також не має права поновити відповідний строк за власною ініціативою.

Керуючись ст.ст.43, 44, 178, 193, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Департамент розвитку інфраструктури міста виконкому Криворізької міської ради, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування за законом повернути заявникові.

Копію зустрічної позовної заяви залишити в матеріалах цивільної справи №214/1017/25.

Ухвала набирає законної сили через 15 днів з моменту її підписання та може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повну ухвалу суду складено та підписано без проголошення об 11.00 год. 08.08.2025 після перерви, оголошеної у підготовчому судовому засіданні 04.08.2025.

Суддя О.І. Євтушенко