Справа № 362/5866/25
Провадження 2/362/3278/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"04" серпня 2025 р.

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Попович О.В. перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності й

установив:

Позивач звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна та передати в особисту приватну власність ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, 7/24 частку житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 131,6 кв.м, житловою площею 84,6 кв.м. з господарсько-побутовими будівлями та припинити право спільної часткової власності.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в сумі 1 503,16 грн.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання.

Пред`явлений позов містить вимогу майнового характеру, а саме виділення в натурі із спільної часткової власності в окремий об?єкт нерухомого майна, передання в особисту приватну власність 7/24 частки житлового будинку, припинення права спільної часткової власності.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду, а також визначення в конкретному випадку підсудності розгляду справи.

Позивач, визначаючи ціну позову, долучив до матеріалів справи Довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 25 липня 2025 року, згідно з якою оціночна вартість об`єкта оцінки становить 2 153 623,00 грн.

Натомість, при зверненні до суду позивач визначив ціну позову у сумі 619 140,41 грн., що становить частину вартості спірного майна. Суд не може погодитися із таким визначенням ціни позову, оскільки позов заявлено про поділ спільного майна, об`єктом поділу є житловий будинок в цілому.

Відповідно, ціна позову, враховуючи предмет, визначається з вартості всього (цілого) майна, яке є предметом спору.

Вказаний недолік необхідно усунути, встановити дійсну вартість майна на час звернення до суду, після чого зазначити ціну позову, як цього вимагає процесуальне законодавство, сплативши при цьому судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Так, у відповідності до положень статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із урахуванням наведеного, для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно подати належним чином оформлену позовну заяву із визначенням дійсної ціни позову та доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у відповідному співвідношенні до ціни позову.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

постановив:

1. Залишити без руху позовну заяву.

2. Надати позивачу строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити, що наслідком невиконання вимог цієї ухвали є визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

4. Копію цієї ухвали направити позивачу (представнику позивача).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не оскаржується.

Суддя О.В. Попович