печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Остапчук Т.В.,

при секретарі судового засідання - Косточка В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те що постійно проживає в АДРЕСА_1 . Батьками позивача були: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_3 ,.Батьки позивача були зареєстровані та постійно проживали АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача ОСОБА_3 померла, ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача ОСОБА_2 помер. Після смерті батька залишилося спадкове майна, яке позивач бажає успадкувати за законом, а саме гараж номер НОМЕР_1 ряд НОМЕР_2 , який знаходиться в АДРЕСА_3 . Так, станом на момент відкриття спадщини, спадкоємцем ОСОБА_2 є позивач. Заповіту померлим за життя складено не було. 16 травня 2024 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_4 звернувся до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (спадкова справа №72441849, номер у нотаріуса 560/2024). Проте, нотаріусом видано ОСОБА_1 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №267602/31 від 16.05.2024 року з роз`ясненням, що він пропустив 6 ти місячний строк для прийняття спадщини. Тому ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки пропустив його з поважних причин, через хворобу та її наслідки. Просить визнати причини пропущення строку для прийняття спадщини поважними та визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.Представник позивача ОСОБА_5 просила розглядати справу в відсутність, позов підримала.

Представник відповідача 26.03.2025р. надав відзив на позов. Проти позову заперечує. Просив розглядати справу в відсутність.

Представник 3-ї не з`явився , не надав пояснення.На виконання Ухвали суду від 15.04.2025р. надали копії матеріалів спадкової справи.

Ухвалою Печерського райсуду м.Києва від 17.03.2025р. відкрито провадження в порядку загального.

Ухвалою суду від 14.05.2025р. закрито підготовче та призначено судове засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.

Судом встановлено.

Позивач ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1 .

Батьками позивача були: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження.

Батьки позивача були зареєстровані та постійно проживали АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача ОСОБА_3 померла, актовий запис про смерть № 17678 від 20 жовтня 2020 року, складений Київським міським відділом державним реєстрації смерті ЦМУ МЮ (м. Київ)

ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача ОСОБА_2 помер, актовий запис про смерть №1208 від 21 липня 2022 року, складений Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

Після смерті батька залишилося спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати за законом, а саме гараж номер НОМЕР_1 ряд НОМЕР_2 , який знаходиться в АДРЕСА_3 . Встановлено , що станом на момент відкриття спадщини, спадкоємцем ОСОБА_2 є позивач ОСОБА_1 . Заповіту померлим за життя складено не було.

16 травня 2024 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_4 звернувся до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (спадкова справа №72441849, номер у нотаріуса 560/2024). Нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №267602/31 від 16.05.2024 року в зв`язку з пропуском 6 ти місячного строку для прийняття спадщини.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено до 15 листопада 2023 року. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 164 (далі - Постанова) з відповідними змінами та доповненнями. Так, пунктом 3 Постанови визначено: Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Також наказом Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року № 1118/5 «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату», що набрав чинності 19 березня 2022 року, внесені зміни, зокрема, до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Змінами передбачено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. Тобто, за загальним довоєнним правилом строк прийняття спадщини становив 6 місяців з дня відкриття спадщини.

Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , на той момент діяв строк встановлений у 6 місяців. Позивач не звертався до нотаріуса із заявою про відмову від спадщини.

Судом встановлено , що з 15.04.2020 по 27.04.2020 року ОСОБА_1 знаходився на лікуванні Київської міської клінічної лікарні №7 з діагнозом Гострий ішемічний інфаркт мозку Після перенесеного інфаркту позивач повільно відновлювався, на фоні постійного емоційного стресу стан ОСОБА_6 погіршувався, що призвело до повторного інфаркту головного 02.10.2023 року (копії виписок з історії хвороби та виписного епікризу знаходяться в матеріалах справи). Наразі позивач продовжує відновлення після перенесених інфарктів, пересувається за допомогою інвалідного візка, сидіти чи ходити самостійно не може, потребує постійного стороннього догляду, в результаті чого йому присвоєно з 03.05.2024 року 1 групу інвалідності.

6-ти місячний строк після смерті батька позивача сплинув, але ОСОБА_1 з поважних причин цей строк пропустив через хворобу та звернувся до нотаріуса лише 16 травня 2024 року. В цей же день позивач видав довіреність на ОСОБА_4 для вчинення дій з метою оформлення спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Така ж правова позицію викладена і в постанові Верховного Суду України справа №6 1320цс17 від 23.08.2017.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком.

Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Верховний Суд у постановах від 04.03.2020 у справі № 640/8507/17, від 19.10.2022 у справі №641/5618/20 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини виснував, що тяжка та тривала хвороба позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки призвела до об`єктивних та істотних труднощів щодо вчинення нотаріальної дії, а саме подання заяви про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270 ЦК України.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що позивач пропустив строк звернення до нотаріуса , оскільки хворів , є інвалідом 1 групи (довідка МСЕК від 03.05.2024 року ) , що підтверджується медичними довідками.

Оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов до переконання, що наведені позивачем обставини щодо пропуску строку для прийняття спадщини є поважними та не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб,

При таких обставинах суд приходить до висновку про задоволення позову та встановлення додаткового строку тривалістю два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини ,

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст. ст. 77-81,141, 263, 265, 287 ЦПК України, суд.

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили..

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня проголошення повного тексту до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 : АДРЕСА_4

Відповідач: Київська міська рада: 01044 м. Київ , вул.. Хрещатик, 36,

3 особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора 03148 м.Київ вул..Гната Юри 9

Дата складання повного тексту рішення 31.07.2025р.

Суддя Т.В. Остапчук