Єдиний унікальний номер судової справи 462/2586/25
Номер провадження 2/462/1311/25
УХВАЛА

про залишення позовів без розгляду до початку розгляду справи по суті

(первісного та зустрічного)

05 серпня 2025 року Залізничний районний суд м. Львова у складі головуючого судді Галайко Н. М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача за первісним позовом ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 про залишення позовної заяви без розгляду та заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду подані у цивільній справі № 462/2586/25 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,

встановив:

І. Рух справи.

Уповноважений представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Дуда І. П., 14.04.2025 року (вх. № 8165) звернулася у Залізничний районний суд м. Львова із позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, у якій просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 10 000 грн. 00 коп., щомісяця, починаючи з дати подання позову та до моменту досягнення донькою повноліття;

- судові витрати покласти на відповідача (а.с. 1-8).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2025 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю - Галайко Н. М. (а.с. 47).

Судом у порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) 14.04.2025 року направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Також, запит направлявся і відносно позивача у справі (а.с. 48, 49).

Відповіді на вказані запити надійшли до суду 23.05.2025 року (а.с. 50, 51).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 12.06.2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні). Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с. 52-53).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.07.2025 року клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без задоволення (а.с. 63-64).

08.07.2025 року (вх. № 15119) від уповноваженого представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Максиміва В. І. у Залізничний районний суд м. Львова надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, у якій останній просить суд:

- прийняти зустрічний позов до розгляду та об`єднати із первісним;

- відмовити у задоволенні первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/4 з усіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття;

- судовий збір стягнути з ОСОБА_1 (а.с. 70-74).

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.07.2025 року вказану зустрічну позовну заяву для вирішення питання об`єднання (спільного розгляду) передано головуючому судді - Галайко Н. М. (а.с. 81).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.07.2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - залишено без руху (а.с. 82-84).

24.07.2025 року (вх. № 16269) від уповноваженого представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Максиміва В. І. до суду надійшла письмова заява про усунення недоліків зустрічної позовної заяви та нова редакція позовної заяви (а.с. 86, 87-91).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 28.07.2025 року прийнято до спільного розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - об`єднавши позови в одне провадження та присвоївши цивільній справі єдиний унікальний номер судової справи 462/2586/25 (номер провадження 2/462/1311/25). Здійснено перехід з розгляду даної цивільної справи, що призначена до розгляду в порядку спрощеного провадження - у розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі (а.с. 66-67).

ІІ. Суть клопотань (заяв), що вирішується.

01.08.2025 року (вх. № 16980) до початку розгляду справи по суті, уповноважений представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвокат Дуда І. П. подала письмову заяву (документ сформований в системі «Електронний суд» 01.08.2025 року) про залишення позовної заяви без розгляду. Із вказаної заяви вбачається, що на теперішній час, у зв`язку з примиренням сторін відсутня причина для розгляду спору щодо стягнення аліментів на утримання малолітньої доньки сторін в судовому порядку.

01.08.2025 року (вх. № Еп-3702/25) до початку розгляду справи по суті, уповноважений представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 - адвокат Максимів В. І. подав письмову заяву про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду. Із вказаної заяви вбачається, що, у зв`язку із примиренням сторін та поданою ОСОБА_1 заявою про залишення первісного позову без розгляду, останній просить прийняти відмову від зустрічного позову.

ІІІ. Щодо можливості залишення позовів без розгляду.

Суд розглянувши письмові заяви про залишення позовних заяв (первісної та зустрічної) без розгляду, подані до початку розгляду справи по суті, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.07.2020 року у справі № 585/2152/19 (провадження № 61-4450св20) та від 11.04.2019 року у справі № 712/13263/17 (провадження № 61-29936св18).

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.07.2022 року у справі № 388/1029/20 (провадження № 61-5083св22):

«За змістом ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Пунктом 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10.04.2020 року у справі № 548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29.06.2021 року у справі № 505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04.04.2022 року у справі № 441/1609/19 (провадження № 61-20050св21)».

ІV. Щодо повернення судового збору.

Так, із змісту заяви уповноваженого представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 - адвоката Максиміва В. І., у тому числі вбачається питання повернення помилково сплаченого судового збору за зустрічним позовом.

Однак суд вважає необхідним зазначити, що 07.01.2025 року набув чинності Наказ Міністерства фінансів від 26.11.2024 року № 606 «Про внесення змін до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 10.12.2024 року за № 1888/43233. Даним наказом внесені зміни до механізму повернення судового збору у випадках, визначених ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до нового порядку органи Казначейства здійснюють повернення судового збору в усіх випадках виключно на підставі електронного подання, сформованого Державною судовою адміністрацією України, або її територіальними управліннями, або відповідним судом. Для повернення судового збору платнику необхідно звернутися із заявою до відповідного суду за місцем розгляду справи. Разом із заявою про повернення коштів судового збору з бюджету платником подається оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Заява про повернення судового збору складається платником із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності:

- найменування платника (суб`єкта господарювання), латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті;

- код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті);

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті);

- дата та номер судового рішення, яке набрало законної сили (у разі повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого);

- місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (за згодою);

- сума коштів, що підлягає поверненню (перерахуванню);

- причина повернення (перерахування) коштів з бюджету;

- найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг;

- місцезнаходження банку (у разі повернення коштів в іноземній валюті - латиницею), в якому відкрито рахунок отримувача коштів;

- реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

Однак матеріали поданої заяви не містять необхідної інформації для вирішення питання щодо повернення судового збору, зокрема найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг, місцезнаходження банку, в якому відкрито рахунок отримувача коштів, реквізити такого рахунка, номер карткового рахунка отримувача коштів.

V. Висновки суду.

Враховуючи, що звернення з заявою про залишення позовної заяви без розгляду є диспозитивним правом позивача, здійснено до початку розгляду справи по суті, залишення позову без розгляду не суперечить закону і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та держави, суд вважає за можливе задовольнити заяви позивачів за первісним та зустрічним позовом та залишити відповідні позови у даній справі без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що ч. 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

На підставі наведеного та керуючись ст. 13, 43, 49, 158, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд -

постановив:

1. Письмову заяву позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

2. Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

3. Письмову заяву позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду - задовольнити.

4. Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

5. Порядок оскарження ухвали суду та набрання нею законної сили.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: Н. М. Галайко