КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Русан А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником Писаренком Максимом Олександровичем , на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 березня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Горбенко Н.О., у місті Києві, у справі за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ФОП ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, у якому просив суд стягнути з відповідача на його користь грошові кошти у сумі 175 137,79 грн, судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правничу допомогу.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що 09 вересня 2022 року між сторонами було укладено договір №0909, згідно умов якого виконавець зобов`язався виконати якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи по ремонту приміщення за адресою: АДРЕСА_1 у строк до 09 листопада 2022 року.

Відповідач умов договору належним чином не виконав, жодного акту прийому-передачі робіт підписано не було. Щодо завдань та графіку робіт, то вони прострочені майже на рік. Якість зробленого є неналежною, хоча позивач забезпечив повністю необхідні умови для якісного виконання робіт, надав кошти на матеріали і забезпечив роботу усім належним для цього.

Позивач вказує, що умовами договору сторони передбачили, що у випадку несвоєчасного виконання робіт, передбачених даним договором, виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі 0,01% від вартості невиконаних робіт за кожний день затримки виконання. Також підрядник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Підрядник, у разі прострочення ним виконання грошового зобов`язання за цим договором, на вимогу замовника зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення (з 10 листопада 2022 року), а також три проценти річних від простроченої суми. Штрафні санкції нараховуються за весь час існування заборгованості.

У процесі експлуатації об`єкта було виявлено численні недоліки виконаних робіт, які є істотними та унеможливлюють належне використання проведеного ремонту ФОП ОСОБА_3 за цільовим призначенням. Про виявлені дефекти складено акт рекламації.

Позивач направив відповідачу вимогу щодо погашення боргу у сумі 175 137, 79 грн (претензію 30 липня 2023 року), проте, відповідач свого зобов`язання не виконав, борг не сплатив.

Відтак, у зв`язку із наявною заборгованістю ФОП ОСОБА_3 перед позивачем у сумі 175 137,79 грн останній був вимушений звернутися до суду для врегулювання спірного питання в судовому порядку та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києвавід 12 березня 2025 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням представник ОСОБА_1 - Писаренко М.О. подав апеляційну скаргу, відповідно до якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що відповідачем роботи, передбачені договором підряду від 09 вересня 2022 року № 0909, були виконані неякісно, про що у матеріалах справи містяться належні та допустимі докази, яким суд першої інстанції не надав належної оцінки.

На думку сторони позивача, суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні позову незважаючи на наявність: дійсного договору підряду; порушень зобов`язань підрядником; належних доказів порушення строків та якості виконаних робіт; письмової претензії з вимогою про повернення коштів.

Зазначає, що ОСОБА_1 не було підписано акт приймання-передачі, оскільки роботи, передбачені договором підряду від 09 вересня 2022 року № 0909 не були виконані належним чином та у повному обсязі, у встановлені договором строки та мали істотні недоліки, тому вважає, що суд першої інстанції безпідставно визнав, що відсутність акту приймання-передачі є підставою для звільнення підрядника від відповідальності.

Наявність або відсутність акта не впливає на право замовника на захист у разі неналежного виконання підрядником своїх обов`язків. Подібний правовий висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справі № 910/15234/18.

Порушення підрядником умов договору щодо якості та строків робіт є достатньою підставою для повернення частини або повної суми, отриманої за договором, навіть у разі відсутності підписаного акта приймання робіт. Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 18 травня 2022 року у справі № 910/5253/19.

Разом з тим вказує, що позивач не міг відразу помітити неналежність виконаних робіт, оскільки не має спеціальних знань в цій сфері.

09 червня 2025 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від представника ФОП ОСОБА_3 - ОСОБА_2., відповідно до якого просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін.

Заперечуючи проти доводів, викладених у апеляційній скарзі вказує, що позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що відповідачем було неякісно виконано будівельно-ремонтні роботи. Складений позивачем акт рекламації не відповідає загальним правилам її подання та суперечить порядку дій, встановленим між сторонами умовами договору.

Вказує, що доказів пред`явлення претензій та пропонування відповідачу усунути недоліки у певний термін, якщо на думку позивача такі мали місце, останній не надав, оскільки матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем претензій, а відповідачем не визнається те, що позивач мав претензії до нього з приводу якості роботи. Провівши повну оплату послуг за договором підряду, позивач прийняв від відповідача зроблені ним роботи.

До моменту проведення повної оплати за договором підряду позивач не пред`являв відповідачу зауважень та претензій щодо строків виконаних робіт, їх обсягу та якості. Сторона відповідача наголошує, що роботи були виконані 09 листопада 2023 року із затримкою у зв`язку із систематичними повторними тривогами та обстрілами, періодичною відсутністю електроенергії.

При апеляційному розгляді справи представник ФОП ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , заперечив щодо доводів, викладених в апеляційній скарзі, та просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції просив залишити без змін, оскільки доводи, на які посилається апелянт не спростовують обставин, які були встановлені судом при розгляді справи та висновків, викладених у рішенні суду. Вважає рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального права та з дотримання норм процесуального законодавства.

Представник ОСОБА_1 - Писаренко М.О. та сам позивач до суду апеляційної інстанції на апеляційний розгляд справи не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Від представника ОСОБА_1 - адвоката Писаренко М.О. 30 липня 2025 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в інших судових засіданнях в Київському апеляційному суді в цей день. Разом із тим доказів на підтвердження вказаних обставин представником до клопотання про відкладення розгляду справи не додано.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційний суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

З урахуванням обставин, які викладені у клопотання представника апелянта, колегія суддів враховуючи, що причиною неявки до суду апеляційної інстанції представника позивача є надання переваги участі у розгляді інших справ, а також беручи до уваги, що апелянт ( його представник) реалізував своє право на викладення відповідних аргументів в апеляційній скарзі та, зважаючи на межі розгляду справи в суді апеляційної інстанції (стаття 367 ЦПК України), розгляд апеляційним судом справи у відсутності позивача та його представника не є підставою для відкладення розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача у справі, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції при розгляді справи встановив, що 09 вересня 2022 року між Фізичною особою-підприємцем « ОСОБА_3 » (Виконавець/Підрядник), та ОСОБА_1 (Замовник), іменовані надалі сторони, було укладено договір № 0909 від 09 вересня 2022 року.

Відповідно до умов п.1.1, п. 1.2 Договору, замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати у відповідності до умов даного Договору якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи, а замовник зобов`язується прийняти цю роботу та оплатити їх. Виконавець зобов`язується у відповідності до затвердженої кошторисної документації (Додаток №1), який є невід`ємною частиною цього договору, здійснити ремонт приміщення, розташованого за адресою: м. Київ, провулок Хортицький 6, у строк до 09 листопада 2022 року.

Згідно п., 1.3, п. 1.4 Договору, виконавець зобов`язується забезпечити виконання якісних будівельно-ремонтних робіт у відповідності з будівельними нормами і правилами та цього договору. Виконавець має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб, залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи.

Пунктом 2.2. 4 Договору сторони передбачили, що замовник може контролювати хід виконання робіт, але зобов`язується не допускати особисте втручання та втручання сторонніх осіб в процес ремонтних робіт.

Недотримання Замовником п.п. 2.1.10.-2.2.8. являється підставою для перенесення термінів закінчення робіт (п.2.2.9 Договору).

Згідно п. 2.2.11 Договору, замовник зобов`язаний прийняти від виконавця по Акту прийому-передачі закінчені якісні будівельно-ремонтні роботи.

Пунктом 3.2. Договору № 0909 від 09 вересня 2022 року визначена ціна за роботи яка складає 100 397 грн. 98 коп. та визначена у кошторисі, який є невід`ємною частиною даного договору.

Укладаючи договір та визначаючи умови його виконання сторони погодили, що Виконавець не несе відповідальності за прострочення виконання робіт, якщо воно було викликане діяльністю або бездіяльністю третіх осіб та (або) складними погодними умовами, про що Виконавець повинен негайно повідомити замовника ( п. 3.5 Договору).

Звертаючись до суду із вказаним позовом позивач стверджував, що відповідач договірні зобов`язання у встановлені договором строки не виконав, закінченні роботи за договором позивач прийняв, оскільки недоліки одразу встановити не вбачалося можливим, після їх виявлення позивачем було складено акт рекламації.

У ході розгляду справи встановлено, що позивач до відповідача із вимогою щодо усунення недоліків, які були ним виявлені після прийняття виконаних відповідачем робіт за договором, не звертався. Лише у липні 2023 року направив на поштову адресу відповідача претензію про повернення сплачених за договором підряду грошових коштів та штрафних санкцій.

Отже, звертаючись до суду із цим позовом ОСОБА_1 вказує на виявлення ним недоліків у роботі відповідача, у зв`язку із чим позивачем направлено на поштову адресу відповідача претензію, з вимогою повернути грошові кошти у сумі 211 378,64 грн. Вказана претензія проігнорована відповідачем, ні в письмовому вигляді, ні засобами зв`язку не отримано від нього жодних пояснень.

Вирішуючи вказаний спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, що із вимогами щодо усунення виявлених недоліків та належне виконання будівельно-ремонтних робіт за договором позивач до відповідача не звертався. Будь-яких договорів підряду на виконання робіт з виправлення недоліків на ремонтні роботи, дефектного акту між сторонами укладено не було. Таких пропозицій позивач відповідачу не направляв. Позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів на спростування неякісного виконання будівельно-ремонтних робіт та будь-яких претензій до відповідача, щодо неналежного виконання даного виду робіт. Складений позивачем акт рекламації не відповідає загальним правилам її подання та суперечить порядку дій, встановленим між сторонами умовами договору .

Так, умовами п. 4.1 Договору сторони встановили, що кожен етап виконаних робіт на об`єкті підтверджується Актом виконаних робіт, який підписується обома сторонами не пізніше 3 (трьох) календарних днів після надання або відправлення на електронну скриньку зазначену в п.п. 2.1.7.

У випадку виявлення недоробок, дефектів, що були допущенні з вини виконавця, що призвело до відповідної відмови замовника підписувати Акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання - передачі робіт, якщо дефекти зроблені з вини виконавця - тоді вони виконуються за рахунок виконавця (п. 4.2 Договору).

Якщо після закінчення виконавцем всього комплексу робіт на об`єкті, замовник відмовляється підписувати Акт виконаних робіт або не з`являється, чи не направляє уповноважених ним представників після дворазового повідомлення, та(або) з моменту закінчення робіт пройшов строк більше 14-ти календарних днів, Виконавець вважається таким, що виконав свої обов`язки належним чином у строк, на який призначено приймання - передачу виконаних робіт. Якщо у замовника виникають претензії щодо не виконання робіт у повному обсязі та виявлені дефекти з вини виконавця, складається додатково дефективний акт і вказується термін усунення дефектів (п.4.4 Договору)

Обґрунтовуючи свої висновки суд першої інстанції звернув увагу на те, що із змісту норм діючого законодавства замовник за договором підряду має право вимагати розірвання договору у випадку, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору - підряду або інші істотні недоліки в роботі або якщо підрядник не виконав вимоги про усунення недоліків в розумний строк, підстави для задоволення позовних вимог стягнення з відповідача грошових коштів в розмірі задоволенню не підлягають, так як позивачем не доведено, що він звертався до відповідача із вимогою про усунення недоліків і виконавець відмовився це зробити і те, що останній припустився саме істотних відступів від умов договору а тому з урахуванням викладеного суд першої інстанції дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів, як безпідставних та недоведених.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову відповідає з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

У статті 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають, зокрема, з договору.

У справі, яка переглядається, встановлено, що спірні правовідносини виникли з договору підряду. Позивач - ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом, стверджував, що 09 вересня 2022 року між ним та Фізичною особою-підприємцем « ОСОБА_3 » (Виконавець/Підрядник), було укладено договір № 0909 від 09 вересня 2022 року.

Відповідно до умов п.1.1, п. 1.2 Договору, замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати у відповідності до умов даного Договору якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи, а замовник зобов`язується прийняти цю роботу та оплатити їх. Виконавець зобов`язується у відповідності до затвердженої кошторисної документації (Додаток №1), який є невід`ємною частиною цього договору, здійснити ремонт приміщення, розташованого за адресою: м. Київ, провулок Хортицький 6, у строк до 09 листопада 2022 року.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно частин першої та другої до статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до статті 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).

Згідно статті 853 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну (частини перша - четверта статті 853 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (ч. 2 ст. 858 ЦК).

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків(ч. 3 ст. 858 ЦК).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Згідно ч. 1 ст. 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Відповідно до ч. 3 ст. 879 ЦК України у разі неможливості використання матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування, наданого замовником, без погіршення якості виконуваних робіт підрядник має право відмовитися від договору та вимагати від замовника сплати ціни робіт пропорційно їх виконаній частині, а також відшкодування збитків, не покритих цією сумою.

Згідно ч. 3 ст. 875 ЦК України до договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною четвертою статті 882 ЦК України визначено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

З укладеного між сторонами договору та наведених позивачем доводів, встановлено, що між сторонами існували договірні взаємовідносини, що виникли з договору підряду, на виконання умов якого замовником сплачено кошти, що визнається відповідачем.

Як стверджує позивач, відповідач договірні зобов`язання у встановлені договором строки не виконав, закінчені роботи за договором позивач прийняв, оскільки недоліки одразу встановити не вбачалося можливим, після їх виявлення позивачем було складено акт рекламації.

Звертаючись до суду із цим позовом ОСОБА_1 вказував на виявлені ним недоліки у роботі відповідача, у зв`язку із чим позивачем направлено на поштову адресу відповідача претензію, з вимогою повернути грошові кошти у сумі 211 378,64 грн. Вказана претензія проігнорована відповідачем, ні в письмовому вигляді, ні засобами зв`язку не отримано від нього жодних пояснень.

При цьому із вимогами щодо усунення виявлених недоліків та належне виконання будівельно-ремонтних робіт за договором позивач до відповідача не звертався.

Будь-яких договорів підряду на виконання робіт з виправлення недоліків на ремонтні роботи, дефектного акту між сторонами укладено не було. Таких пропозицій позивач відповідачу не направляв.

Позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів на спростування неякісного виконання будівельно-ремонтних робіт та будь-яких претензій до відповідача, щодо неналежного виконання даного виду робіт.

Складений позивачем акт рекламації не відповідає загальним правилам її подання та суперечить порядку дій, встановленим між сторонами умовами договору.

Так, умовами п. 4.1 Договору сторони встановили, що кожен етап виконаних робіт на об`єкті підтверджується Актом виконаних робіт, який підписується обома сторонами не пізніше 3 (трьох) календарних днів після надання або відправлення на електронну скриньку зазначену в п.п. 2.1.7.

У випадку виявлення недоробок, дефектів, що були допущенні з вини виконавця, що призвело до відповідної відмови замовника підписувати Акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання - передачі робіт, якщо дефекти зроблені з вини виконавця - тоді вони виконуються за рахунок виконавця (п. 4.2 Договору).

Якщо після закінчення виконавцем всього комплексу робіт на об`єкті, замовник відмовляється підписувати Акт виконаних робіт або не з`являється, чи не направляє уповноважених ним представників після дворазового повідомлення, та(або) з моменту закінчення робіт пройшов строк більше 14-ти календарних днів, Виконавець вважається таким, що виконав свої обов`язки належним чином у строк, на який призначено приймання - передачу виконаних робіт. Якщо у замовника виникають претензії щодо не виконання робіт у повному обсязі та виявлені дефекти з вини виконавця, складається додатково дефективний акт і вказується термін усунення дефектів (п.4.4 Договору).

Також суд першої інстанції, вирішуючи вказаний спір зазначив, що доказів пред`явлення претензій та пропонування відповідачу усунути недоліки у певний термін, якщо на його думку такі мали місце, позивач не надав, оскільки матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем претензій, а відповідачем не визнається те, що позивач мав претензії до відповідача з приводу якості роботи. Провівши повну оплату послуг за договором підряду, позивач прийняв від відповідача зроблені ним роботи.

Перевіряючи доводи, які викладені в апеляційній скарзі суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Не погоджуючись із висновками, які викладені у рішенні суду першої інстанції представник позивача зазначив, що між сторонами не було підписано акти приймання-передачі виконаних робіт; строки виконання робіт були порушенні майже на рік; також судом не оцінено акт рекламації та фотографії до нього.

Суд апеляційної інстанції, перевіряючи дані доводи враховує, що суд першої інстанції ухвалюючи рішення у вказаній справі надав оцінку вказаним обставинам, які були викладені у позовній заяві та зазначив, що позивач виступаючи в ролі замовника робіт їх прийняв, здійснивши на користь відповідача як виконавця робіт повну оплату, будь яких зауважень щодо виконаних робіт він не висловлював на час прийняття робіт та здійснення оплати (а.с. 24 т.1).

Колегія суддів враховує, що сам по собі факт не складання актів приймання-передавання робіт при фактичному погодження із тим, що вказані роботи були виконанні та здійснення оплати не свідчить про невиконання умов договору.

Також суд першої інстанції даючи оцінку акту рекламації зазначив, що вказаний акт не відповідає загальним правилам її подання та суперечить порядку дій, встановленим сторонами умовам договору. Зокрема умовам, які сторони погодили у п. 4.1, 4.2 та 4.4 Договору.

Колегія суддів повністю погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та крім того враховує, що відповідно до ч.2 - ч.4 ст. 853 ЦК України «Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки)».

Згідно зі статтею 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.

Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Посилання апелянта на те, що вказані недоліки були прихованими та не могли бути виявленні при прийняття робіт колегія суддів відхиляє, оскільки дані роботи виконувалися поетапно і позивач мав змогу перевірити порядок як укладання утеплювача, так і закріплення ОСБ панелей над ним.

Погоджується колегія суддів із висновком суду першої інстанції в частині того, що позивач у справі, звертаючись до суду із вказаним позовом додав до нього копію претензії ( вимоги) адресовану відповідачу у справі ФОН ОСОБА_3 , разом із тим дана вимога не містить ні дати складення її, ні дати направлення її відповідачу, що є свідченням того, що вона була складена лише як один із необхідних документів для звернення до суду, для підтвердження наявності між сторонами спірних правовідносин.

Суд першої інстанції надав належну оцінку вказаному письмовому документу і колегія суддів із вказаною оцінкою погоджується.

Інші доводи апелянта не спростовуються висновків суду першої інстанції та не тягнуть за собою скасування ухваленого у справі рішення суду.

Отже, розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судові рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а ухвалене судове рішення в оскаржуваній частині відповідає вимогам матеріального і процесуального права, то підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Писаренком Максимом Олександровичем , залишити без задоволення.

Рішення Святошинського районного суду міста Києвавід 12 березня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного тексту постанови.

Повний текст по станови складено 04 серпня 2025 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді : Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв