Справа № 301/1149/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" липня 2025 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області в складі головуючої Даруда І.А., при секретарі Сатін Н.М., за участі представника позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Іршава цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Довжанської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Іршавського районного суду Закарпатської області з позовною заявою до Довжанської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно, стверджуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , який відповідно до виписки з по господарської книги Довжанської сільської ради за 1996-2000 роки № 286 від 04.04.2025 був власником житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на вищевказане нерухоме майно.

Відповідно до довідки Довжанської сільської ради № 338 від 01.05.2025 на момент смерті ОСОБА_3 разом з ним у будинку проживала дочка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Родинні відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджуються копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 5 та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 .

ОСОБА_4 прийняла будинок у спадщину після смерті свого батька ОСОБА_3 , так як продовжувала проживати у ньому, однак належним чином не оформила правовстановлюючі документи, оскільки померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .

Згідно довідки Довжанської сільської ради № 331 від 30.04.2025 на день смерті ОСОБА_4 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з нею був зареєстрований та проживав її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Родинні відносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 підтверджуються копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .

Інші особи, які б претендували на спадкове майно після смерті спадкодавця, в тому числі, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні - відсутні. Зокрема чоловік Пристая Гафії - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , а мати - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Із наведеного вбачається, що позивач прийняв спадщину на спадкове майно, а саме на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , після смерті матері ОСОБА_4 , оскільки, постійно проживав разом із нею на час відкриття спадщини.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, натомість його представник ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримав та просив суд такий задовольнити в повному обсязі, а розгляд справи провести у відсутності позивача.

Представник відповідача Довжанської сільської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений своєчасно і належним чином. Натомість, подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи у його відсутності, вирішення питання щодо заявлених позовних вимог залишив на розсуд суду.

Суд, заслухавши представника позивача ОСОБА_1 , всебічно та в повному обсязі дослідивши матеріали справи прийшов до наступних висновків.

Судом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , (а.с. 17), який відповідно до виписки з по господарської книги Довжанської сільської ради за 1996-2000 роки № 286 від 04.04.2025 був власником житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .(а.с. 15)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на вищевказане нерухоме майно.

Відповідно до довідки Довжанської сільської ради № 338 від 01.05.2025 на момент смерті ОСОБА_3 разом з ним у будинку проживала дочка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 19)

Родинні відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтверджуються копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 5 та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 .(а.с.23, 26)

Відповідно до абзаців другого та третього пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 відносини спадкування регулюються правилами ЦК якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Враховуючи той факт, що спадщина після смерті спадкодавця відкрилася до 1 січня 2004 року, застосуванню підлягають норми Цивільного кодексу Української РСР (надалі ЦК УРСР). Спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом (ст. 524 ЦК УРСР).

Статтею 548 ЦК УРСР 1963 року було передбачено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року було передбачено, що якщо спадкоємець фактично вступив в управління або володіння спадковим майном то він визнається, що спадкоємець прийняв спадщину.

Отже, суд встановив, що ОСОБА_4 прийняла будинок у спадщину після смерті свого батька ОСОБА_3 , так як продовжувала проживати у ньому, однак належним чином не оформила правовстановлюючі документи, оскільки померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 .

Згідно довідки Довжанської сільської ради № 331 від 30.04.2025 на день смерті ОСОБА_4 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з нею був зареєстрований та проживав її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 20)

Родинні відносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 підтверджуються копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .(а.с. 22)

Інші особи, які б претендували на спадкове майно після смерті спадкодавця, в тому числі, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні - відсутні. Зокрема чоловік ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , а мати - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .(а.с. 18, 24) Також, згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру за № 81413040, вбачається, що заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_4 відсутня.

Із наведеного вбачається, що позивач прийняв спадщину на спадкове майно, а саме на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , після смерті матері ОСОБА_4 , оскільки, постійно проживав разом із нею на час відкриття спадщини.

Однак, суд встановив, що приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області, позивачу було відмовлено у видачі йому свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, що свтерджується оригіналом письмової відмови приватного нотаріуса від 26.06.2025 року за № 106/01-16 (а.с. 60).

При ухваленні даного рішення суд також виходив із наступного.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше право не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

За правилами ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1223 ЦК Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з частинами першою-третьою статті 12, частинами першою п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Також, суд бере до уваги те, що відповідачем Довжанською сільською радою до суду жодних заперечень, проти задоволення позову чи письмових доказів, які б спростовували доводи позивачів не надано.

Зважаючи на те, що надані позивачем докази є належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог та є логічно пов`язаними між собою, при цьому, судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення прав, свобод та інтересів інших осіб, внаслідок ухвалення судом рішення про задоволення позовних вимог, тому на переконання суду позовні вимоги викладені в даній позовній заяві підлягають до задоволення в повному обсязі.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Керуючись ст. ст. 4,12,19,83, 175,177,184,259, 263, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 16, 392, 1216, 1220, 1223 , 1268 ЦК України, суд, -

РІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Довжанської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 31.07.2025

Суддя: І.А. Даруда