Номер провадження 2/211/2464/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

за головуванням - судді Гонтар А.Л.,

з участю секретаря судового засідання Костяк Д.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

01 листопада 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулась в Дружківський міський суд Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Мотивує свої вимоги тим, що вони з відповідачем 26 лютого 2018 року зареєстрували шлюб, актовий запис № 72. Фактично шлюбні стосунки припинено і одночасно припинено сумісне ведення господарства. Родина розпалася через відсутність взаєморозуміння. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилась дитина ОСОБА_3 .

11 листопада 2024 року провадження по справі було відкрито та призначено до розгляду на 19 грудня 2024 року (а.с.19).

19 грудня 2024 року підсудність Дружківського міського суду Донецької області було змінено на підсудність Довгинцівського районного суду.

До Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу цивільна справа надійшла 15 травня 2025 року (а.с.34).

На підставі ухвали Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2025 року справу було прийнято до провадження у спрощеному провадженні із викликом сторін на 24 червня 2025 (а.с. 35).

У судове засідання, позивач не з`явився про дату, час та місце розгляду справи її було повідомлено належним чином, проте надала заяву з клопотанням слухати позов за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на розірванні шлюбу наполягає, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився , про дату, час, місце розгляду справи його було повідомлено належним чином, заяву про відкладення розгляду справи не надав.

Відповідно до частини 7 статті 128 ЦПК України направленням судової повістки за адресою місця проживання, зареєстрованого у встановленому порядку, заяв, клопотань, відзиву до суду від нього не надходило.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України, проти чого позивач не заперечує.

У зв`язку з неявкою сторін, відповідно до вимог зазначених у частині 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, висновує, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на таке.

Між сторонами виникли правовідносини, які визначені сімейним законодавством пов`язаним із розірванням шлюбу.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час

шлюбу та під час його розірвання.

У вимогах ст. 24 СК України зазначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно із частиною 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, згідно із вимогами зазначеними у статті 110 цього Кодексу.

За правилами, встановленими у ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 26 лютого 2018 року укладено шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , про що зроблено актовий запис № 72 у Бахмутському міському відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Донецької області (а.с. 42 ).

Подружжя спільного господарства не веде, спільним побутом не пов`язано. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилась дитина ОСОБА_3 .

Зважаючи на те, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім`ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини.

З огляду на вищеназвані обставини, суд висновує, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 існує формально, а тому підлягає розірванню. Суд вважає не можливим примусити позивача або відповідача зберігати шлюб.

Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як встановлено судом, при реєстрації шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище, у позовній заяві вона просить залишити після розірвання шлюбу їй прізвище " ОСОБА_5 " .

При задоволенні позову про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалась зазначеним правом та звернулась до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що причини, які спонукали наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем під час звернення до суду було сплачено судовий збір в розмірі 1 211,20 грн.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263-265, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб, укладений між громадянином України ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Бахмут Донецької області та громадянинкою України ОСОБА_1 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Сіверськ Бахмутського району Донецької області , який було зареєстровано 26 лютого 2018 року у Бахмутському міському відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецької області про що складено відповідний актовий запис № (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 ).

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище - " ОСОБА_5 " .

Стягнути з ОСОБА_2 (народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211 (тисячу двісті одинадцать) грн. 20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення виготовлено 06 серпня 2025 року.

Суддя: А. Л. Гонтар