Справа № 752/6579/25
Провадження № 2-ві/752/23/25
У Х В А Л А

07.08.2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Чекулаєва С.О.,

з участю секретаря судового засідання Шевченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без повідомлення учасників справи, заяву представника позивача, адвоката Волкова Анатолія Володимировича про відвід головуючого судді Машкевич Катерини Володимирівни від розгляду цивільної справи №752/6579/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

04.08.2025 представник позивача, адвокат Волков Анатолій Володимирович звернувся до суду із заявою про відвід головуючого судді Машкевич Катерини Володимирівни у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди.

Заява обґрунтована тим, що на думку заявника, суддя Машкевич Катерина Володимирівна, задовольнивши клопотання відповідача про витребування доказів, тим самим посприяла ОСОБА_2 у збиранні конфіденційної інформації про особу позивача, без її згоди, що є втручанням в її особисте та сімейне життя, яке допускається винятково у визначених законом випадках і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Головуюча суддя Машкевич Катерина Володимирівна у відповідній ухвалі суду жодним чином не навела мотивів застосування процесуального механізму витребування такої інформації стосовно ОСОБА_1 , крім того, як стверджує представник, така інформація не входить до предмета доказування, оскільки наявність чи спричинення моральної шкоди позивачу зі сторони відповідача не є пов`язаним з фактом перетинання державного кордону.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2025 суддя Машкевич Катерина Володимирівна визнала відвід необґрунтованим та передала заяву для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2025 для розгляду заяви про відвід визначений суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чекулаєв Сергій Олександрович.

Дослідивши належним чином подану заяву про відвід судді Машкевич Катерини Володимирівни та матеріали цивільної справи №752/6579/25 суд дійшов до такого висновку.

Згідно частини сьомої статті 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно положень частини восьмої статті 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За таких обставин, з врахуванням наведеного, а також того, що участь сторін не визнавалась суддею обов`язковою, суддя вважає за можливе розглянути вказану заяву без повідомлення учасників справи.

Так, відповідно до положень частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (ч.2 ст.36 ЦПК України).

Окрім цього, відповідно до частини третьої статті 36 ЦПК України, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як передбачено вимогами статті 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами частини третьої та частини четвертої статті 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Суд наголошує, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість дійти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

При цьому, відповідно до положень національного законодавства, зокрема, вимогами частини четвертої статті 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У поданій заяві представник позивача, адвокат Волков Анатолій Володимирович вказує на свою незгоду із процесуальними рішеннями головуючого судді щодо постановлення ухвали про витребування доказів, а саме інформації про всі факти перетину державного кордону України ОСОБА_1, включаючи: дати та часу в`їзду до України; дати та часу виїзду з України; пункти пропуску через державний кордон; країни, до/з яких здійснювався в`їзд/виїзд; тип транспортного засобу.

Саме такі процесуальні рішення головуючого судді, на думку заявника свідчать про упередженість судді Машкевич Катерини Володимирівни.

Жодних інших підстави для відводу судді, що визначені у частинах першій та другій статті 36 ЦПК України заявник не наводить.

Суд встановив, що дійсно ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі №752/6579/25 було задоволено клопотання відповідача про витребування від Державної прикордонної служби України вказаної вище інформації щодо позивача - ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що процесуальний інститут витребування доказів є механізмом, який дозволяє суду зобов`язати учасників справи або інших осіб надати певні докази, що необхідні для вирішення спору. Цей інститут є важливим елементом доказування у судовому процесі, що забезпечує збирання та дослідження доказів для встановлення обставин справи.

Згідно статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно положень статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

В свою чергу обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд, вирішуючи клопотання про витребування доказів в порядку статті 84 ЦПК України, має за мету саме законне сприяння учаснику справи у збиранні та поданні доказів для доведення обґрунтованості вимог та/або заперечень такого учасника, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Інши сторона на стадії з`ясування обставин справи та дослідження доказів може висловити свої заперечення щодо зібраних та поданих доказів, які є в метеріалах, зокрема стосовно їх належності, допустимості та достовірності.

Суд критично оцінює твердження представника позивача, що витребування судом доказів в порядку статті 84 ЦПК України є втручнням в особисте та сімейне життя учасника справи.

Таким чином дослідивши подану заяву про відвід, перевіривши матеріали справи, враховуючи також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді Машкевич Катерини Володимирівни при розгляді цивільної справи №752/6579/25, а тому, заявлений відвід задоволенню не підлягає, оскільки підстав для відводу судді, передбачених вищенаведеними положеннями чинного процесуального законодавства України, не встановлено.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви представника позивача, адвоката Волкова Анатолія Володимировича про відвід головуючого судді Машкевич Катерини Володимирівни від розгляду цивільної справи №752/6579/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складений 07.08.2025

Суддя: С.О. Чекулаєв