Справа № 309/3524/24
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги

04 серпня 2025 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвоката Гаврилець Микола Богданович, на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення частки у спільному майні подружжя,

в с т а н о в и в :

Відповідачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Гаврилець М.Б., 29.05.2025подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2025 року у справі № 309/3524/24.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 22.07.2025 подану скаргу залишено без руху, про що повідомлено скаржника та надано йому строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, шляхом надання суду апеляційної інстанції інформації про ціну позову, самостійно визначити розмір судового збору за подання апеляційної скарги, підтвердивши такий розмір належними доказами (зокрема, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та сплатити його у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна (1/2 частина будинку та земельної ділянки).

На виконання ухвали представником скаржника адвокатом Гаврилець М.Б. подано клопотання (заяву) про усунення недоліків апеляційної скарги разом із квитанцією № 73736226 від 29.07.2025 про сплату судового збору у розмірі 1816,80 грн. Розмір сплати судового збору обґрунтовано тим, що, на думку апелянта, позовна вимога заявлена позивачем є вимогою немайнового характеру, що зокрема підтверджується оскаржуваним рішенням суду першої інстанції, згідно якого з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто 1211,20 грн сплаченого судового збору. Враховуючи ту обставину, що судом першої інстанції позовну вимогу визначено як немайнову, визначення такої вимоги як майнової Закарпатським апеляційним судом та стягнення більшої суми судового збору з відповідача буде ставити сторін в нерівне становище.

З цього приводу слід зазначити таке.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права (пункт 1 частини другої статті 16 ЦК України).

Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Як вбачається з практики Верховного Суду ідеальна частка - це частка у праві на річ.

Відтак, позов, в якому особа просить суд встановити факт належності частки у праві спільної сумісної власності на житловий будинок та земельну ділянку у розмірі по ідеальної частки кожному у такому майні, по суті є вимогою майнового характеру, вимагає оцінки предмета спору і тому підлягає оплаті судового збору, як майновий.

З огляду на вищезазначене, скаржник не усунув недоліки, зазначені в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 22.07.2025.

За приписами ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_1 строк для виконання вимог ухвали Закарпатського апеляційного суду від 22.07.2025, шляхом надання суду апеляційної інстанції інформації про ціну позову, самостійно визначити розмір судового збору за подання апеляційної скарги, підтвердивши такий розмір належними доказами (зокрема, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та сплатити його у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна (1/2 частина будинку та земельної ділянки) та за мінусом фактично сплаченого судового збору у розмірі 1 816, 60 грн.

Керуючись статтею 127, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Продовжити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвоката Гаврилець Микола Богданович, строк для усунення недоліку апеляційної скарги на рішення на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 26 травня 2025 року,зазначений в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 22.07.2025, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що якщо апелянт відповідно до цієї ухвали у встановлений строк не усуне недоліки апеляційної скарги, то апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повертатися.

Суддя Г.Г. Собослой