Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/437/25
Провадження № 2/376/594/2025
24 липня 2025 року Сквирський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Батовріної І.Г.
за участю секретаря Гіптенко Є.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київській регіональні електромережі» до ОСОБА_1 , про стягнення вартості необлікованої електроенергії,
Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електроенергії, в якому просив стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за не обліковану використану електроенергію із врахуванням інфляційних втрат та 3 % річних у розмірі 121 108,40 грн. та 3028,00 грн. судового збору.
Позов обґрунтований тим, що позивач є оператором системи розподілу електричної енергії та діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженою Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 та власником особового рахунку № НОМЕР_1 . 12.10.2023 р. представниками позивача за вказаною адресою було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, прихованим способом. На підставі виявленого, у присутності відповідача було складено Акт № 003727 від 14.03.2024, який був підписаний сторонами. 23.04.2024 у присутності відповідача відбулося засідання комісії по розгляду Акту № К 046640, в результаті якого прийнято рішення про здійснення розрахунку згідно з п. 8.4.13 та за формулою 9, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до розрахунку вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за період з 12.10.2022 р. по 12.10.2023 р. складає 112 632,89 грн. Протокол засідання комісії також було підписано відповідачем. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує належним чином, а саме у період з 08.12.2023 р. по 06.11.2024 р. оплачено лише 9 500,00 грн., позивач звернувся до суду про примусове стягнення коштів.
Ухвалою суду від 31.03.2025 року провадження у вказаній справі відкрито та постановлено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 15.05.2025 р. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача Мокрієнко Т.В. звернувся до суду із заявою про розгляд справи без участі їх представника, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти ухвалення заочного рішення у випадку неявки відповідача в судове засідання.
Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, причину неявки не повідомила, про місце, дату та час судового засідання повідомлялася належним чином.
Згідно з ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, з урахуванням того, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи не з`явилася в судове засідання, не подала відзив на позов, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів та ухвалює заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в зв`язку з наступним.
Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області відповідно до ліцензії виданої постановою НКРЕКП № 1382 від 08.11.2018 р. «Про видачу ПрАТ «Київобленерго» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є новим найменуванням ПрАТ «Київобленерго», про що постановою НКРЕКП № 1749 від 23.09.2020 р. внесені відповідні зміни до вищевказаної постанови.
ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а також є власником особового рахунку № НОМЕР_1 .
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 (далі Правила).
Правила обов`язкові для виконання всіма учасниками роздрібного ринку.
Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Згідно з ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
ПРРЕЕ визначено, що оператор системи має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умов договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.
Відповідно до п. 8.2.4. ПРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Крім того, п. 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача), або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт, оформлюється акт про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
У пункті 8.2.6 зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначають обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
12.10.2023 р. представниками позивача за вказаною адресою було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, прихованим способом.
На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення № К 046640 від 12.10.2023 р. Вказаний акт складений у присутності ОСОБА_1 , яка підписала такий акт (а.с. 16).
Копія протоколу засідання комісії № 145 містить відомості про те, що ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії та особисто повідомлена про прийняте комісією рішення, що підтверджується її підписом на протоколі. Будь-яких зауважень щодо змісту протоколу не вказала (а.с. 17).
Так, за змістом пункту 8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).
Відповідач нараховану суму за вказане порушення в добровільному порядку не сплатила, доказів протилежного матеріали справи не містять.
У той же час відповідачем у період з 08.12.2023 р. по 06.11.2024 р. була здійснена оплата у розмірі 9 500,00 грн. (а.с. 20).
Таким чином заборгованість відповідача перед позивачем складає 103 132,89 грн..
Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.
Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Отже, саме відповідач, як власник особового рахунку за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено порушення зафіксоване актом про порушення № К 046640 від 12.10.2023 р., має нести відповідальність за самовільне підключення та безоблікове споживання електричної енергії відповідно до положень ПРРЕЕ.
Згідно з п. 8.2.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Матеріали справи не містять доказів, що відповідач зверталася до регулятора або суду для вирішення спірних питань щодо складання акта про порушення та/або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з якими вона не погоджується, чи зверталася із позовом до суду про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення.
Відповідно до п. 8.4.8. ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): 3) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або набуття споживачем права власності/користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати набуття споживачем права власності/користування на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 103 132,89 грн. підлягає задоволенню.
Щодо вимог про стягнення з відповідача інфляційних втрат у сумі 14 020,04 грн. та 3% річних в розмірі 3 955,47 грн., нарахованих за період з 24.11.2023 р. по 20.02.2025 р. на суму заборгованості з наданих послуг, суд відзначає наступне.
На спірні правовідносини поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності боржника за прострочення виконання зобов`язання.
Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 103 132,89 грн., а також нараховані на цю суму заборгованості за період з 24.11.2023 р. по 20.02.2025 3% річних та інфляційні втрати, які за розрахунком суду становлять 3 955,47 грн. та 14 020,04 грн., відповідно.
За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Будь-яких доказів (відомостей) на спростування встановлених судом обставин матеріали справи не містять.
Таким чином, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у загальному розмірі 121 108,40 грн..
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заявленого позову.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн..
Керуючись ст.ст. 525-527, 530, 610, 625, 629, 714 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 81, 89, 141, 265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київській регіональні електромережі» до ОСОБА_1 , про стягнення вартості необлікованої електроенергії - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя І.Г. Батовріна