Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С.,

за участю секретаря судового засідання - Будник В. М.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди.

Зазначала, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 249441660.

15.09.2024 в будинку АДРЕСА_2 трапилось залиття приміщень кухні, коридору, туалетної кімнати та ванної кімнати.

При огляді квартири АДРЕСА_3 встановлено, що внаслідок залиття пошкоджено перекриття стелі в кухні площею 6 м. кв., покриття стін в кухні площею 2 м. кв., меблева навісна шафа кухні 1 шт., покриття стін коридору 2 м. кв., стеля коридору 1 м. кв., електрична проводка коридору, стеля ванної кімнати 0,5 м. кв. двері ванної кімнати - 1 шт., стеля туалетної кімнати 0,5 м. кв.

Крім того, залиття квартири призвело до несправності електричної духової шафи, електричної плити, що розташовані на кухні, та бойлеру, що розташований в ванній кімнаті, аварійних витоків з системи трубопроводів централізованого водопостачання не виявлено.

Висновком комісії визначено, що причиною залиття є неналежне користування системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 , власником якої є відповідачі у справі.

Для ремонту квартири вона понесли витрати, зокрема, на заміну дермати на вхідній двері, монтаж міжкімнатних дверей, ремонт балконної двері, додаткові витрати, будматеріали на відновлення стін, миття та обробка стін, передплата 40% фірмі Вікна-Панорама за виготовлення та монтаж 2-хкамірного вікна , прокладання електрики, будівельні матеріали, доплата за монтаж вікна, наклеювання шпалер, монтаж вікон, роботи з вирівнювання підлоги, що підтверджується відповідними фіскальними чеками та договорами.

Договором № 529 від 01.08.2023 року підтверджується доставка готової продукції, а саме віконних систем на загальну суму 12 240 грн.

За загальним розрахунком вартість витрат на відновлення квартири, а саме здійснення ремонту, заміна вікон та електротехніки становить 189 303 грн. 29 коп.

Посилаючись на вищевикладені обставини, просила стягнути з відповідачів на свою користь 189 303 грн. 29 коп. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Відповідно до ухвали судді Подільського районного суду м. Києва від 18.02.2025 було відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

У відзиві на позов відповідач ОСОБА_2 заперечив проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

До позовної заяви ОСОБА_1 додає акт про залиття, аварію що трапилась внаслідок витікання холодної води, однак, вказаний акт складено не уповноваженою особою, без зазначення дати складання, та за відсутності винних осіб.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету з питань житлово-комунального господарства - визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма та зміст якого затверджений додатком № 4 Правил.

Згідно Додатку № 4 зазначених Правил в Акті про залиття, аварії, яка сталася в системі центрального опалення ( гарячого або холодного водопостачання, водовідведення, течі покрівлі) повинні бути відображені: дата складання акту; ПІБ та займані посади членів комісії; відомості про власника; відомості про особу, з вини якої сталося залиття; характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода, висновок комісії щодо вини особи, що вчинила залиття.

Такий Акт в додатках до позову відсутній.

Крім того, в позові відсутня оцінка пошкодженого майна, просто наведені ринкові ціни тому такий доказ не може бути врахований судом під час розгляду справи.

Разом з тим, вказав, що власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_3 .

Посилаючись на те, що відсутні належні та допустимі докази їх вини, не підтверджено розмір заподіяної матеріальної шкоди, просив відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 249441660 (а.с. 9).

Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась внаслідок витікання холодної води, складеному головою правління ЖБК «Виноградар-8» Бортнійчука О.М., за участю власниці квартири АДРЕСА_1 , запрошеного свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в будинку АДРЕСА_2 трапилось залиття приміщень кухні, коридору, туалетної кімнати та ванної кімнати.

При огляді квартири АДРЕСА_3 встановлено, що внаслідок залиття пошкоджено перекриття стелі в кухні площею 6 м. кв., покриття стін в кухні площею 2 м. кв., меблева навісна шафа кухні 1 шт., покриття стін коридору 2 м. кв., стеля коридору 1 м. кв., електрична проводка коридору, стеля ванної кімнати 0,5 м. кв. двері ванної кімнати - 1 шт., стеля туалетної кімнати 0,5 м. кв.

Також власниці квартири зазначила про несправність електричної духової шафи, електричної плити, що розташовані на кухні, та бойлеру, що розташований в ванній кімнаті, аварійних витоків з системи трубопроводів централізованого водопостачання не виявлено.

Причиною залиття є неналежне користування системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 (а.с. 10).

Власницею квартири АДРЕСА_5 є - ОСОБА_3 , що підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 405367927.

Частинами 1, 2 ст.22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Положеннями ст. ст. 319, 321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди, безпосередній причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, її розмір.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст. ст. 78, 79 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Дстовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

На підтвердження вини відповідачів у залитті її квартири позивачкою надано акт про залиття, аварію, що трапилась внаслідок витікання холодної води, складеному головою правління ЖБК «Виноградар-8» Бортнійчука О.М., за участю власниці квартири АДРЕСА_1 , запрошеного свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в будинку АДРЕСА_2 трапилось залиття приміщень кухні, коридору, туалетної кімнати та ванної кімнати (а. с. 10).

Відповідно до абц. 2 п.п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом № 76 від 17.05.2005 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства (далі - Правила), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток № 4).

За змістом додатку № 4 Правил, який визначає форму акту про залиття, в такому акті зазначається: дата складання акту; прізвище, ініціали комісії у складі головного інженера та виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, наслідки та причини залиття квартири, висновки комісії, з актом ознайомлюються мешканці квартир, вказаний акт затверджується начальником ЖКП.

Із змісту акту, наданого позивачкою (а.с. 10) вбачається те, що він не відповідає вимогам п.п. 2.3.6 та додатку № 4 до Правил, так як в ньому не зазначена дата складання акту; відсутні прізвище, ініціали та підпис членів комісії у складі головного інженера та виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання.

Разом з тим, будь-яких доказів того, що комісією було проведено огляд квартири АДРЕСА_1 , та як наслідок було установлено, що залиття квартири сталося саме по причині неналежного користування системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 , позивачем суду не надано.

Документів на підтвердження висновку комісії щодо встановлення причини залиття квартири, а саме, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося у зв`язку з неналежним користуванням системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 суду не надано.

До того ж, відсутні і будь-які докази, які б вказували на те, що власника квартири АДРЕСА_5 було запрошено для проведення огляду квартири АДРЕСА_3 .

Крім того, в акті про залиття відсутня дата його складення.

Отже, суд критично ставиться до акту, складеному головою правління ЖБК «Виноградар-8» Бортнійчука О.М., оскільки квартира відповідачів не обстежувалася, таким чином, не зрозуміло, яким чином комісія дійшла висновку, що залиття сталося саме з вини відповідачів та внаслідок неналежного користування системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 , належній відповідачам, інших доказів про причетність відповідачів до залиття квартири позивача останньою не надано.

Таким чином, суд не приймає до уваги наданий позивачкою акт голови правління ЖБК «Виноградар-8» Бортнійчука О.М., як належний і достовірний доказ того, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з причини неналежного користування системою централізованого водопостачання та каналізації квартирою АДРЕСА_4 та з вини відповідачів.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України вказано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У порушення вимог вищевказаного законодавства, доказів на підтвердження вини відповідачів у заподіянні позивачці майнової школи суду не надано.

На підтвердження розміру заподіяної шкоди внаслідок залиття квартири у розмірі 189 303 грн. 29 коп., позивачкою надано копії фіскальних чеків та накладних (а.с. 13-27), договір № 529 від 01.08.2023 про доставку віконних систем (а.с. 11), договір підряду на виконання робіт, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 від 05.10.2023 (а.с. 12), висновок про вартість об`єкта оцінки про визначення збитку завданого житловій квартирі АДРЕСА_1 внаслідок пожежі (а.с. 54).

Однак, з наданих позивачкою суду документів неможливо встановити перелік пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири та розмір шкоди, яку вона понесла внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 .

Разом з тим, у порушення вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України, позивачкою не надано суду доказів на підтвердження того, що витрати, які вона понесла у розмірі 189 303 грн. 29 коп. перебувають у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із винними діями відповідачів.

Ураховуючи те, що позивачкою не надано доказів на підтвердження вини відповідачів у завданій їй шкоді, безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між винними діями відповідачів та завданою їй матеріальною шкодою внаслідок залиття квартири, як і не надано доказів на підтвердження розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 133, 134, 137, 141, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, ст. ст. 1166, 1167, 1172, 1187 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта - невідомі), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта - невідомі) про відшкодування матеріальної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення - 07.08.2025.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. С. Захарчук