Справа № 308/9796/16-ц
У Х В А Л А

про розгляд заяви про перегляд заочного рішення

30 липня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого судді ? Бенца К.К.

при секретарі Майор Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву відповідача ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.12.2023 року у справі за позовом Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішення Ужгородської міської ради від 09.11.2015 за № 1882 , витребування земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебувала цивільна справа за позовною заявою Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішення Ужгородської міської ради від 09.11.2015 за № 1882 , витребування земельної ділянки.

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 12 грудня 2023 року,змінені позовні вимоги Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішення Ужгородської міськоїради від 09.11.2015 за №1882, витребування земельної ділянки - задоволено. Визнано незаконним та скасовано пункт 1.29 рішення 27 сесії 6 скликання Ужгородської міськоїради від 09.11.2015 за №1882. Витребувано земельну ділянку за кадастровим номером :65:001:0065 площею 0,0987 га від ОСОБА_1 на користь територіальної громади міста Ужгорода. Стягнуто з Ужгородської міської ради (місце знаходженняпл. Поштова, 3, м. Ужгород, 88000) на користь Закарпатської обласної прокуратури (вулиця Коцюбинського, 2-а, Ужгород, Закарпатська область, 88000) сплачений судовий збір в сумі 1378,00 грн. за подання позовної заяви та 293,66 грн за подання заяви про забезпечення позову. Стягнуто з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (вулиця Коцюбинського, 2-а, Ужгород, Закарпатська область, 88000) сплачений судовий збір в сумі 1378,00 грн. за подання позовної заяви та 293,66 грн за подання заяви про забезпечення позову. Стягнуто з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (вулиця Коцюбинського, 2-а, Ужгород, Закарпатська область, 88000) сплачений судовий збір в сумі 1378,00 грн. за подання позовної заяви та 293,66 грн за подання заяви про забезпечення позову. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 09.10.2018 р. (судова справа №308/9796/16-ц) які полягали у накладенні арешту на земельну ділянку кадастровий номер :65:001:0065 площею 0,0987 га.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 18.06.2025 року на адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 подана в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.12.2023 року.

Відповідач вказує на те, що з вказаним Рішенням суду в частині задоволених вимог відносно ОСОБА_1 відповідач не згідний, оскільки вважає, що рішення судом прийнято помилково внаслідок неправильно поданих доказів позивачем у справі.

Зазначив, що згідно з позицією Великої Палати ВС у справі № 752/11896/17 повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Вказав на те, що відповідачу ОСОБА_1 рішення суду від 12.12.2023 року не надсилалось. Їй стало відомо про це рішення при консультації в адвоката Ракущинець А.А. 06 червня 2025 року по іншим питанням.

Вказує на те, що за таких обставин заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.12.2023 року підлягає до скасування з призначенням справи до розгляду у загальному порядку.

Заявник відповідач ОСОБА_1 та її представник в призначене судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином. Представник ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи.

Представник позивача Ужгородської окружної прокуратури в призначене судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав до суду заяву, згідно якої просив суд розглянути дану заяву без його участі, проти задоволення заяви заперечує.

Представник відповідача Ужгородської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З огляду на викладене, суд проводить розгляд справи без учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно із ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч.3, ч. 4 ст. 287 ЦПК України).

У відповідності з ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач відповідно до вимог ст. 288 ЦПК України повинен був довести дві обставини - що він не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку. За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 у відповідності до приписів ч.ч. 6,7 ст. 128 ЦПК України була повідомлена про дату, час і місце слухання справи за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку АДРЕСА_2 , що стверджується рекомендованими повідомленнями, які повернулись на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» № 044, 598, 790, 037, та з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» за №070.

Дані рекомендовані повідомлення надсилались за адресою реєстрації відповідача ОСОБА_1 (відомості про реєстрацію відповідача отримані судом з Єдиного державного демографічного реєстру). Інформацією, щодо іншої адреси відповідача ОСОБА_1 суд не володів.

Таким чином на переконання суду, відсутні поважні причини щодо неявки ОСОБА_1 в судові засідання та не повідомлення про причини неявки, оскільки судові виклики надсилались за адресою місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку АДРЕСА_2 .

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Суд враховує положення ст. 131 ЦПК України , згідно якої учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б), у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 березня 2021 року у справа №910/6835/20).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.03.2021 року у справі №911/3142/19, в якій Верховний Суд зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про час та місце проведення судового засідання і мала об`єктивну можливість надіслати до суду відзив на позовну заяву .

Отже, відсутні поважні причини щодо неявки ОСОБА_1 в судове засідання та не повідомлення про причини неявки, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин .

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином на переконання суду, судові повістки в силу ст. 131 ЦПК України вважаються вручені ОСОБА_1 навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться, а відтак відсутні поважні причини щодо неявки ОСОБА_1 в судові засідання та не повідомлення про причини неявки, оскільки судові виклики надсилались за адресою місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку АДРЕСА_2 .

Щодо другої складової ? наявності доказів, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд виходить з наступного.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку що відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надала доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення суду. Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення також не посилалась на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а надає нормативне обгрунтування спірним правовідносинам.

Доводи відповідача не є підставою для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду.

Із заяви відповідачки не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч.1 ст.288 ЦПК України, які є підставами для скасуваннязаочного рішеннясуду.

Відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів які мають істотне значення для правильного вирішення справи та які надавали б беззаперечні підстави для скасування заочного рішення.

Зважаючи на викладене суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, оскільки заявник не довів сукупності обставин, які відповідно до Закону є підставою для перегляду заочного рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення суду слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 280- 289 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.12.2023 року у справі за позовом Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування в частині рішення Ужгородської міської ради від 09.11.2015 за № 1882 , витребування земельної ділянки? залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца