05.08.2025 Справа № 756/6677/25
Ун.№756/6677/25
Пр.№2/756/4374/25
У Х В А Л А

04 серпня 2025 року суддя Оболонського районного суду м.Києва Майбоженко А.М., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді

В С Т А Н О В И В

В провадженні Оболонського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оболонь-6» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, провадження у якій відкрито ухвалою від 04.06.2025.

04.07.2025 на адресу суду надійшла заява відповідачки про відвід головуючого судді Майбоженко А.М. від участі у справі у зв`язку з тим, що у неї наявні сумніви у неупередженості та об`єктивності судді, оскільки 18.06.2025 нею отримано ухвалу про відкриття провадження, у поштовому відправленні інші документи відсутні, чим порушено положення ст.190 ЦПК України. Відповідачці невідомо у який спосіб подано позивачем позовну заяву до суду, вона не є користувачем Електронного кабінету у підсистемі Електронний суд, а тому суддя зобов`язана була надіслати їй копію позовної заяви з додатками задля можливості мати доступ до суду і підготувати відзив на позовну заяву. Зі змісту ухвали про відкриття провадження їй не зрозуміло дати та часу проведення судового засіданні, в якому вона безумовно хоче приймати участь, повісток про виклик до суду вона не отримувала. У зв`язку з цим вважає, що суддею здійснено істотне порушення норм процесуального права, допущено поведінку, яка порочить звання судді та підриває авторитет правосуддя, умисно допущено порушення прав людини і основоположних свобод, зокрема незаконно відмовлено у доступі до суду.

Відповідно до ч.2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Приймаючи рішення щодо заявленого відводу, суд виходить з наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді або органу, що засідає у вигляді суду присяжних, позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Попри те, вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Крім того, згідно практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності неупередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, суд приходить до висновку, що відвід є необґрунтованим, оскільки вказана заява не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, які б слугували підставою для відводу судді.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Дії суду при відкритті провадження у справі та повідомлення відповідачки про це рішення вчинені у відповідності до вимог ч.2 ст.190, ч.3,5 ст.279 ЦПК України, а саме відповідачці було направлено копію ухвали про відкриття провадження, оскільки позовна заява подана електронній формі і надано докази направлення її копії відповідачці. Крім того, ухвалою суду від 04.06.2025 постановлено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а тому вимога відповідачки про повідомлення її про дату проведення судового засідання є необгрунтованою.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальним рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, оскільки суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, то вважає правильним постановити ухвалу про передачу даної заяви до Відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України, який вирішить питання про відвід головуючого.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді в справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оболонь-6» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості передати до Відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.М.Майбоженко