УХВАЛА

20 червня 2025 року

справа № 299/3892/22

провадження № 61-7080ск25

м. Київ

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О.,

розглянувши касаційну скаргу Фермерського господарства «Колос» на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 13 липня 2023 року, додаткове рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 квітня 2025 року

у справі за позовом Фермерського господарства «Колос» до Виноградівської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконними та скасування рішень, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

3 червня 2025 року Фермерське господарство (далі - ФГ) «Колос» за допомогою підсистеми «Електронний суд» подало до Верховного Суду касаційну скаргу

на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 13 липня 2023 року, додаткове рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 квітня 2025 року, повний текст якої складено 5 травня 2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються: копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

В порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявник не додав до касаційної скарги докази надсилання її копії та копій доданих до неї матеріалів відповідачу ОСОБА_1 з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору

у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату № 2652-7783-5781-7283

від 3 червня 2025 року про сплату ФГ «Колос» судового збору у розмірі 8 052 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції станом на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом

на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2022 року становив 2 481 грн.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції станом на час подання позову) за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила

1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції станом на час подання позову) за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила

1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції станом на час подання позову) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року

у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) викладено висновок, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей,

такі нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як

зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду

від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

У справі пред`явлені три вимоги немайнового характеру, за якими підлягає сплаті судовий збір у розмірі 11 908,8 грн (2 481 * 3 * 200 % * 0,8).

Крім того, у справі пред`явлено вимогу майнового характеру про витребування майна з чужого незаконного володіння, однак подана касаційна скарга не містить відомостей щодо ціни позову (вартості спірних земельних ділянок); не містять таких відомостей і ухвалені у справі судові рішення.

Слід зазначити, що без надання заявником відомостей щодо дійсної ціни позову касаційний суд позбавлений можливості визначити дійсний розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

За таких обставин заявнику необхідно надати докази на підтвердження вартості спірних земельних ділянок або повідомити ціну позову, і, відповідно самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Тому заявник має доплатити за подання касаційної скарги судовий збір за наступною формулою:

11 908,8 - 8 052 + А* 1 %* 200 % * 0,8, де А - це вартість спірного майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Фермерського господарства «Колос» на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 13 липня 2023 року, додаткове рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2023 року

та постанову Закарпатського апеляційного суду від 24 квітня 2025 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко