справа № 362/5850/25
провадження № 2-о/362/171/25
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

04.08.25 року

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Попович О.В. отримав і перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Гребінківської селищної ради, про звільнення від повноважень опікуна та повернення дитини батьку й

установив:

29 липня 2025 року заявники звернулись до Васильківського міськрайонного суду Київської області з указаною заявою, в якій просять:

- звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від повноважень опікуна над малолітньою дитиною, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- повернути малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьку, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як єдиному опікуну.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Аналіз указаної норми дає підстави для висновку, що визначений нею перелік не є вичерпним.

Згідно з частиною другою статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

За приписами частини п`ятої статті 4 цього ж Закону судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Реєстру, в тому числі до інформації, визначеної статтею 7 цього Закону. Доступ суддів до державної таємниці, що міститься в судових рішеннях, забезпечується відповідно до Закону України «Про державну таємницю».

Суд установив, що заявники звернулись із аналогічною заявою до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, справу зареєстровано за ЄУН № 357/8029/25.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ухвалою від 03 червня 2025 року надіслав справу № 357/8029/25 за підсудністю для розгляду до Дніпровського районного суду міста Києва.

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва ухвалою від 08 липня 2025 року передав цивільну справу № 357/8029/25 для розгляду за підсудністю до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

На теперішній час відсутні відомості щодо прийняття справи № 357/8029/25 для розгляду судом, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Таким чином, суд констатує факт подання заявниками декількох аналогічних заяв з аналогічним предметом і з аналогічних підстав до різних судів України та визнає такі дії заявників зловживанням процесуальними правами.

За змістом частини четвертої статті 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За наведених підстав суд дійшов висновку про необхідність залишення без розгляду заяви з огляду на допущення зловживання заявниками процесуальними правами.

Керуючись статтею 44 ЦПК України, суд

постановив:

залишити заяву без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Суддя О.В. Попович