Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1313/25
Номер провадження 2/711/1029/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про затвердження мирової угоди

08 серпня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Петренка О.В.,

за участі секретаря судових засідань Овезової Ю.В.,

представника позивача за первісним

позовом та відповідача за зустрічним

позовом адвоката Дмитренка Р.М.,

відповідачів за первісним позовом та

позивачів за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі та за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі,

ВСТАНОВИВ:

17 лютого 2025 року ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Дмитренко Руслан Миколайовича, звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд:

-виділити позивачу в окремий об`єкт 9/20 частин жилого будинку з відповідною частиною надвірних споруд за адресою: АДРЕСА_1 ;

-припинити право спільної часткової власності позивача у жилому будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач ОСОБА_3 зазначає, що відповідно до договору купівлі-продажу частини жилого будинку, посвідченого 24.09.2004 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Міняйло І.П., вона набула право власності на 9/20 частин жилого будинку з відповідною частиною надвірних спору, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначена частина жилого будинку з відповідною частиною надвірних споруд розміщена на земельній ділянці площею 318,5 м2, що перебуває у власності позивача, кадастровий номер: :02:044:0010.

Також позивач ОСОБА_3 у позові зазначає, що між співвласниками жилого будинку АДРЕСА_1 склався фактичний порядок користування приміщеннями.

У 2020 році позивач та відповідачі мали намір у нотаріальному порядку укласти договір про виділ в натурі частки; для цього позивачем в КП «ЧООБТІ» було замовлено виготовлення розрахунку часток цього домоволодіння та висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна.

Згідно висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна, частки співвласників спірного домоволодіння є відокремленими, мають окремий вхід та можуть бути виділені в натурі.

Проте, як стверджує позивач у мотивувальній частині позову, надалі відповідачі не забажали укласти нотаріально посвідчену угоду про виділ часток в натурі.

У зв`язку з викладеним позивач ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04 березня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі; розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та на підставі уточненої позовної заяви про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі від 26.02.2025, що додана до клопотання представника позивача про усунення недоліків від 26.02.2025 (вх. №7993/25); підготовче засідання у справі №711/1313/25 призначено о 08 год 30 хв 02 квітня 2025 року.

Протокольною ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.04.2025 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 10 год 00 хв 18 квітня 2025 року.

17 квітня 2025 року відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана зустрічна позовна заява з вимогами до ОСОБА_3 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі (вхідний №15429).

Підготовче засідання, що було призначене о 10 год 00 хв 18.04.2025, не відбулося у зв`язку із замінуванням приміщення Будинку правосуддя. Розгляд справи відкладений до 09 год 00 хв 13.05.2025.

Протокольною ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.05.2025 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 12 год 10 хв 29 травня 2025 року.

Підготовче засідання, що було призначене о 12 год 10 хв 29.05.2025, не відбулося у зв`язку із замінуванням приміщення Будинку правосуддя. Розгляд справи відкладений до 15 год 10 хв 24.06.2025.

Протокольною ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.06.2025 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 13 год 30 хв 04 липня 2025 року.

25 червня 2025 року відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано до суду зустрічний позов у новій редакції (вхідний №25390/25 від 25.06.2025). Уточнення стосувалия зазначення розміру частки нерухомого майна, про припинення якої цими учасниками справи заявлено відповідну позовну вимогу.

Обгрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначають, що відповідно до договору купівлі-продажу частини житлового будинку, посвідченого 31.07.2013 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., ОСОБА_1 та ОСОБА_4 стали власниками 11/20 частин житлового будинку АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер; відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, частку в означеному нерухомому майні, що належала спадкодавцю ОСОБА_4 , успадкувала його дочка ОСОБА_2 .

Зазначена частина жилого будинку з відповідною частиною надвірних споруд розміщена на земельній ділянці площею 0,0446 га, яка перебуває у власності позивачів за зустрічним позовом, кадастровий номер: :02:044:0029.

Підсумовуючи викладене, позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинити право спільної часткової власності та виділити належні їм в натурі частки в домоволодінні АДРЕСА_1 .

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.07.2025 прийнято до розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі та об`єднано його в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі.

Розгляд цивільної справи №711/1313/25 вирішено продовжувати за правилами загального позовного провадження і на підставі зустрічного позову (нова редакція) від 25.06.2025 (вхідний №25390/25 від 25.06.2025).

07 серпня 2025 року сторони в справі звернулися до суду із заявою про затвердження мирової угоди від 07.08.2025 (вхідний №31504/25 від 07.08.2025).

Представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_3 адвокат Дмитренко Р.М., який представляє інтереси означеного учасника справи на підставі ордера серії СА №1112774 від 12.02.2025 і повноваження якого не обмежуються, у підготовчому засіданні просив суд прийняти до розгляду заяву про укладення мирової угоди в цивільній справі №711/1313/25 та затвердити мирову угоду, що укладена 07.08.2025 між ОСОБА_3 як позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним позовом та ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як відповідачами за первісним позовом та позивачами за зустрічним позовом.

Відповідачі за первісним позовом та позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у підготовчому засіданні просили суд прийняти до розгляду заяву про укладення мирової угоди в цивільній справі №711/1313/25 та затвердити мирову угоду, що укладена 07.08.2025 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як відповідачами за первісним позовом та позивачами за зустрічним позовом та ОСОБА_3 як позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним позовом.

07 серпня 2025 року суд, для постановлення ухвали, що оформлюється окремим документом, керуючись положеннями ч.4 ст.259 ЦПК України, оголосив перерву до 09 год 30 хв 08 серпня 2025 року.

Суд, дослідивши матеріали справи та ознайомившись зі змістом мирової угоди, вважає за можливе затвердити мирову угоду з огляду на таке.

Згідно ч.7 ст.49 ЦПК України, сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Відповідно до ч.1-4 ст.207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоди сторони можуть вийти за межи предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. Укладена сторона мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією є ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що предмети як первісного, так і зустрічного позовів стосуються прав сторін, оскільки згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №415037821 від 25.02.2025 (а.с.43-44), житловий будинок АДРЕСА_1 та його складові частини належать на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 (9/20 частин згідно договору купівлі-продажу №6634 від 24.09.2004), ОСОБА_1 (11/40 частин згідно договору купівлі-продажу №3163 від 31.07.2013) та ОСОБА_2 (11/40 частин згідно свідоцтва про право власності на спадщину №1-2226 від 12.12.2023).

Відповідно до практики Великої Палати Верховного Суду, відомості державного реєстру прав на нерухомість презюмуються правильними, доки не доведено протилежне (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2019 року у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19), пункт 4.17 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 911/3594/17 (провадження № 12-234гс18), пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (провадження № 14-67цс20)).

Отже, наявність у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право створює презумпцію належності цього права особам, які ним володіють внаслідок державної реєстрації.

Із означеного засобу доказування суд також встановив, що земельна ділянка кадастровий номер: :02:044:0029, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у спільній частковій власності відповідачів за первісним позовом та позивачів за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Водночас із копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №570464 від 20.01.2006 (а.с.20) суд встановив, що земельна ділянка кадастровий номер: :02:044:0010, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності позивачу за первісним позовом та відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 .

Таким чином суд встановив, що учасники справи є співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 , яким означений об`єкт нерухомості належить на праві спільної часткової власності, а їх частки в сукупності складають 100% означеного домоволодіння. У зв`язку з чим предмети як первісного позову, так і зустрічного позову стосуються прав та законних інтересів учасників справи.

Також суд, з метою виконання положень ч.3 ст.207 ЦПК України, до ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди, перевірив обізнаність учасників справи з наслідками такого рішення, зокрема, що передбачені ст.256 ЦПК України, і встановив, що наслідки закриття провадження у справі у зв`язку із затвердженням судом мирової угоди сторонам роз`яснено і вони їм зрозумілі.

Додатково суд, до ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди, роз`яснив сторонам наслідки такого рішення, що передбачені ст.256 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Пунктом 2 ч.2 ст.200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження в справі.

Оскільки сторони на стадії підготовчого провадження добровільно дійшли згоди про укладення мирової угоди, наслідки укладення мирової угоди їм зрозумілі, при цьому мирова угода не порушує прав та інтересів сторін та інших осіб і стосується предметів спору як за первісним позовом, так і за зустрічним позовом, суд вважає можливим затвердити мирову угоду, укладену між сторонами, зазначивши у резолютивній частині судового рішення умови мирової угоди, а провадження в справі закрити.

Щодо розподілу судових витрат, то суд зазначає про таке.

Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України та ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

При зверненні до суду з первісним позовом позивачем ОСОБА_5 судовий збір не сплачувався з підстав того, що вона є особою з інвалідністю ІІ групи, починаючи з 16.06.2020 ( п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір») (а.с.24).

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено судове рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави.

Ураховуючи, що до прийняття судового рішення в справі №711/1313/25 сторони уклали мирову угоду, що затверджена судом, тому, керуючись ч.6 ст.141 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями ч.1 ст.142 того ж Кодексу і п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», з відповідачів за первісним позовом на користь держави належить стягнути 50 відсотків судового збору, що підлягав сплаті позивачем ОСОБА_3 за подання позовної заяви, а саме: 1721 гривня 08 копійок (3442,16 грн / 2), тобто з кожного з відповідачів за первісним позовом по 860 гривень 54 копійки, що розрахований судом наступним чином.

Позивачем за первісним позовом ОСОБА_3 заявлено одну вимогу немайнового характеру (припинення права спільної часткової власності) та одну вимогу майнового характеру (виділення в натурі 9/20 частини домоволодіння).

Судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру складає 1211,20 грн (п.п.2 п.1 ст.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Водночас судовий збір за позовну вимогу майнового характеру складає 2230,96 грн з огляду на таке.

Позивач за первісним позовом не зазначила у позовній заяві ціну позову, тобто дійсну вартість частки домоволодіння про виділення якої заявлена відповідна позовна вимога. Проте позивачами за зустрічним позовом до матеріалів справи долучено висновок про вартість майна, що підготовлений ТОВ «Всеукраїнська оціночна компанія», відповідно до якого ринкова вартість 11/20 частини домоволодіння АДРЕСА_1 складає 272 700 грн. Водночас ОСОБА_3 заявлено позовну вимогу майнового характеру про виділ 9/20 частини означеного домоволодіння. Оскільки 9/20 частин становить 81,81% від 11/20 частин (9/20 / 11/20), тому ринкова вартість 9/20 частин домоволодіння АДРЕСА_1 становить 223 095,87 грн (272700 грн х 0,8181).

Судовий збір за позовну вимогу майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п.1 п.1 ст.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру, що підлягала сплаті позивачем за первісним позову у випадку не звільнення від його сплати, складає 2230,96 грн (223095,87 грн х 0,01).

Сукупний розмір судового збору, що підлягав сплаті позивачем за первісним позовом складав 3442,16 грн (1211,20 грн + 2230,96 грн)

Водночас суд, ухвалюючи рішення про стягнення із відповідачів за первісним позовом на користь держави 50% суми судового збору, також зважає на те, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази тому юридичному факту, що відповідач ОСОБА_1 та/або відповідач ОСОБА_2 звільнені від сплати судового збору згідно положень ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 сплатили судовий збір кожен по 2574,70 грн (1211,20 грн за позовну вимогу немайнового характеру, та 1363,50 грн за позовну вимогу майнового характеру), що підтверджується квитанціями до платіжних інструкцій №0.0..1 від 14.04.2025 (платник: ОСОБА_2 ), №0.0..1 від 26.05.2025 (платник: ОСОБА_1 ), №0.0..1 від 26.05.2025 (платник: ОСОБА_2 ) та №0.0..1 від 26.05.2025 (платник: ОСОБА_1 ..

Ураховуючи, що до прийняття рішення у справі сторони уклали мирову угоду, суд вважає за можливе повернути позивачам за зустрічним позовом з державного бюджету кожному 50 відсотків судового збору, сплаченого ними при поданні зустрічного позову, тобто кожному по 1 287,35 грн (2574,70 грн / 2).

Керуючись ст. 49, 142, 200, 207, 208, 255, 256, 259, 260, 261, 353, 354, 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

затвердити мирову угоду від 07 серпня 2025 року (вхідний №31504/25), укладену між позивачем за первісним позовом та відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_3 та відповідачами за первісним позовом та позивачами за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі, за якою сторони, з метою мирного врегулювання спору, домовились про укладення мирової угоди на зазначених нижче умовах:

З метою врегулювання спору, керуючись ст. 207 ЦПК України, беручи до уваги висновки щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна від 18 листопада 2020 року, що виготовлені Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» щодо 9/20 частини домоволодіння АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 , та 11/20 частини домоволодіння - по 11/40 частин кожному, домоволодіння АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (з того часу садиба не зазнала ніяких змін), зважаючи на те, що приміщення та надвірні споруди, які просить ОСОБА_3 виділити в окремий об`єкт, знаходяться на земельній ділянці, що належить ОСОБА_3 (кадастровий номер :02:044:0010) на праві приватної власності, та приміщення та надвірні споруди, які просять ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виділити в окремий об`єкт, знаходяться на земельній ділянці, що належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (кадастровий номер :02:044:0029) на праві приватної власності, ми ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали мирову угоду про наступне:

1.Виділити ОСОБА_3 в окремий об`єкт 9/20 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд за адресою: АДРЕСА_1 (чотириста двадцять два), а саме в будинку садибного типу літ. «А-1, А1-1, А2-1, а, а1, а2, а5, а6» приміщення:

кімната літ. «1-5», площею 11,3 м2;

кімната літ. «1-4», площею 13,5 м2;

кухня літ. «1-2», площею 10.6 м2;

санвузол літ. «1-3», площею 6,7 м2;

коридор літ. «1-1», площею 3,4 м2;

санвузол літ. «1-6», площею 4,2 м2;

та надвірні споруди:

літня кухня літ. «Б»;

прибудова літ. «б»;

прибудова літ. «б1»;

навіс літ. «62»;

погріб літ. «Г»;

навіс літ. «К»;

гараж літ. «М»;

літній душ-вбиральня літ. «Р»;

хвіртка №3;

водоколонка №5;

огорожа №6;

огорожа №8 - 50%;

огорожа №9;

огорожа №10;

огорожа №14;

яма зливна №11;

вимощення І.

2.Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_3 на 9/20 частин у житловому будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

3.Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в окремий об`єкт 11/20 частин - по 11/40 частин кожному, житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд за адресою: АДРЕСА_1 (чотириста двадцять два), а саме в будинку садибного типу літ. «А-1, А1-1, А2-1, а, а1, а2, а5, а6» приміщення:

коридор «2-1» площею 4,6 м2;

кімната «2-2» площею 11,2 м2;

кухня «2-3» площею 8,3 м2;

кімната «2-4» площею 6,5 м2;

кімната «2-5» площею 14,5 м2;

коридор «2-6» площею 10,3 м2;

кімнaтa «2-7» площею 11,9 м2;

ванна «2-8» площею 3,3 м2;

туалет «2-9» площею 1,8 м2;

та надвірні споруди:

сарай літ. «В»;

сарай літ. «в»;

погріб літ. «Д»;

навіс літ. «Л»;

вбиральня літ. «О»;

гараж літ. «С»,

ворота з хвірткою №12;

огорожа №13;

огорожа №8 - 50%;

яма зливна №15.

4.Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 11/40 частин у житловому будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

5.Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 на 11/40 частин у житловому будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

6.Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі та за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення права спільної часткової власності та виділення частки в натурі закрити на підставі пункту 5 частини 1 статті 255 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі закриття провадження повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках на користь держави судовий збір в сумі 1 721 (одна тисяча сімсот двадцять одна) гривня 08 (вісім) копійок, тобто з кожного по 860 (вісімсот шістдесят) гривень 54 (п`ятдесят чотири) копійки.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого ним 26 травня 2025 року згідно квитанцій до платіжних інструкцій акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» №0.0..1 та №0.0..1 в сумі 2574 (дві тисячі п`ятсот сімдесят чотири) гривні 70 (сімдесят) копійок, тобто в розмірі 1 287 (одна тисяча двісті вісімдесят сім) гривень 35 (тридцять п`ять) копійок.

Повернути ОСОБА_2 з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого нею 14 квітня 2025 року та 26 травня 2025 року згідно квитанцій до платіжних інструкцій акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» №0.0..1 та №0.0..1 в сумі 2574 (дві тисячі п`ятсот сімдесят чотири) гривні 70 (сімдесят) копійок, тобто в розмірі 1 287 (одна тисяча двісті вісімдесят сім) гривень 35 (тридцять п`ять) копійок.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом. У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Ухвала складена та підписана суддею 08 серпня 2025 року.

Сторони в справі:

Позивач за первісним позовом/відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідачі за первісним позовом та позивачі за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: О. В. Петренко