Провадження № 2/643/5321/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2025

05 серпня 2025 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали позовної заяви Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» в особі представника Давидова В`ячеслава Олександровича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання,

в с т а н о в и в:

До Салтівського районного суду міста Харкова надійшла позовна Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» в особі представника Давидова В`ячеслава Олександровича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що відповідачі є споживачами послуг з теплопостачання, які надає КП «Харківські теплові мережі». Протягом тривалого часу відповідачі не в повному обсязі здійснюють оплату за надані позивачем послуги, внаслідок чого у них утворилася заборгованість.

Також, представник позивача зазначає, що відповідачами за позовною заявою є: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які зареєстровані та мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , тому просить стягнути з них в солідарному порядку заборгованість у розмірі 115 561,47 грн за період з 01.08.2011 по 31.05.2025.

Разом із цим, як вбачається з Відомості про нарахування та оплату за послуги з теплопостачання з урахуванням періоду платежу, за особовим рахунком № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , нарахування здійснювалось на 3 (трьох) осіб починаючи з 01.06.2021.

Позивач пред`явив позовну заяву до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості, проте не зазначив обставин та підстав нарахування заборгованості за надані послуги саме на 3 (трьох) осіб.

Крім того, у позовній заяві не викладено обставини, щодо користування відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 послугами з постачання теплової енергії та гарячої води .

Згідно із ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, до позовної заяви не додано докази щомісячного направлення відповідачам рахунків на оплату наданих послуг, про що вказано у позовній заяві.

Далі, відповідно до ч. 2 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду у письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно із ч. 7 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 62 Цивільного процесуального кодексу України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Положеннями ч. 3 ст. 58 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Так, на підтвердження повноважень підписувати від імені юридичної особи позовну заяву та брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (відповідна посадова особа) має надати суду докази того, що ця особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт)).

При цьому, у відповідному трудовому договорі (контракті), статуті чи положенні мають міститись відомості щодо обсягу повноважень працівника (посадової особи) на підписання від імені юридичної особи позовних заяв та здійснення представництва інтересів юридичної особи в суді.

Відсутність відповідних положень у статуті, трудовому договорі (положенні/посадовій інструкції), контракті є підставою для відмови у допуску такої особи до участі у справі.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду України від 07.02.2020 року у справі № 17/495-08.

Крім того, відсутність доказів підтвердження повноважень особи яка підписала та подала позовну заяву від імені юридичної особи, діяти від імені цієї юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи) є підставою для залишення позовної заяви без руху, повернення заяви згідно ст.ст. 175, 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 дійшла висновку, що починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, вона подана від імені КП «Харківські теплові мережі» та підписана представником Давидовим В.О. На підтвердження повноважень представника до матеріалів справи додана довіреність від 01.04.2025 № 01-40/2571/72, що видана в особі генерального директора Скопенка В.В., що діє на підставі Статуту.

Проте, до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження Скопенка В.В. як генерального директора КП «Харківські теплові мережі», та його повноваження на видачу довіреності.

До позовної заяви також не долучені належним чином завірені копії одного чи декількох з наступних документів: наказ про прийняття на роботу на відповідну посаду, трудовий договір (контракт), статут (виписка зі статуту), положення (посадова інструкція), які визначають (встановлюють) обсяг повноважень посадової особикомунального підприємства «Харківські теплові мережі» Давидова В.О., що позбавляє суд можливості пересвідчитись у наявності належних повноважень.

Отже, позивачу необхідно подати до суду документи на підтвердження наявності необхідного обсягу повноважень посадової особи комунального підприємства «Харківські теплові мережі» Давидова В.О. на підписання та подання від імені юридичної особи позовної заяви та прийняття участі у справі в порядку самопредставництва, відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Також, у порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною 5 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а уразі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Як вбачається з опису направлення позивачем на адресу відповідачів цінного листа, опис не містить таких документів, як квитанція про сплату судового збору, довіреність, які надані лище для суду.

Таким чином, в порушення ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, всупереч вищезазначеній вимозі, позивачем не направлено відповідачам копії всіх документів, що додаються до позовної заяви.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Згідно зі ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Залишити без руху позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» в особі представника Давидова В`ячеслава Олександровича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви впродовж десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова