УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2025 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Скрипнік Л.А., розглянувши заяву відповідачки ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Кузьміної О.І. у цивільній справі № 766/22345/24 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Херсонського міського суду Херсонської області (головуюча суддя Кузьміна О.І.) перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

15.07.2025 року до канцелярії суду від відповідачки ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Кузьміної О.І. у згаданій цивільній справі.

В обґрунтування наданої заяви про відвід заявниця посилається на те, що, на її думку, суддя Кузьміна О.І., не є безсторонньою при розгляді вказаної справи, оскільки не було забезпечено можливість участі відповідачки у судовому засіданні для надання можливості висловлення нею своєї позиції.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 17.07.2025 року, в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України, розгляд заяви визначено судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Кузьміної О.І..

Ознайомившись із заявою відповідачки ОСОБА_1 про відвід судді Херсонського міського суду Херсонської області Кузьміної О.І., суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Частинами сьомою та восьмою статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 36 ЦПК, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Обставини, визначені заявником у заяві про відвід судді Херсонського міського суду Херсонської області Кузьміної О.І. від 09.07.2025 року зводяться до незгоди відповідачки із процесуальними діями головуючої по справі, що, на думку останньої свідчить, про відсутність безсторонності та неупередженості судді при розгляду вказаної справи.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У розпорядження судді Скрипніка Л.А. було надано заяву про відвід разом зі справою.

З матеріалів справи вбачається зокрема те, що ухвалою судді від 09.07.2025 року ( а.с. 134) було задоволено заяву адвоката Ставничого Павла Ігоровича, який діє в інтересах відповідачки ОСОБА_1 , тобто заявниці, про участь сторони відповідачів в режимі відеоконференції з приміщення іншого суду за місцем фактичного мешкання відповідачки як ВПО, у судовому засіданні на 15.07.2025 року, як то вбачається із журналу судового засідання, проте в яке як сама відповідачки так і її представник не з`явилися , через що розгляд справи слуханням відкладено на 10.09.2025 року ( а.с. 14-145).

При цьому суд зауважує те, що у матеріалах справи на час розгляду заяви відсутні інші клопотання сторони відповідачів щодо забезпечення судом їх явки для участі у судовому засіданні із приміщенні іншого суду, яке б при цьому не було розглянуто судом чи було б залишено без задоволення без дотримання при цьому норм діючого процесуального права.

Так, згідно ч. ч. 1, 3 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

Слід звернути також увагу на те, що п. 1 розд. VI. «Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання», ЗАТВЕРДЖЕНОЇ Наказом Державної судової адміністрації України 06 червня 2022 року № 156 визначено, що відповідно до вимог процесуального законодавства України учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів або в приміщенні іншого суду, визначеного судом. У такому випадку засобами підсистеми відеоконференцзв`язку здійснюється бронювання залів судових засідань та інших приміщень, призначених для забезпечення участі осіб в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку як безпосередньо в самому суді, так і у приміщенні іншого суду (далі - бронювання залів судових засідань).

Враховуючи вказане, на переконання суду доказів, на підтвердження доводів з приводу порушення суддею. Кузьміною О.І. передбачених діючим законодавством норм, у відповідності до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, не представлено, а зазначені в заяві обставини спростовуються матеріалами справи, з приводу чого вказано вище.

Таким чином, обставини на які посилається заявник, з огляду на спростування вказаних у заяві обставин наявними матеріалами справи та, недоведеність таких обставин, як того вимагають положення ст. 12 ЦПК України, не викликають сумнівів в неупередженості та об`єктивності судді Кузьміної О.І. при розгляді вказаної справи.

Заява містить обставини, які зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді, зокрема з приводу забезпечення сторони відповідачів доступу до правосуддя, які при цьому повністю спростовується наявними матеріалами справи. Окрім цього суд зазначає про те, що заявником не надано жодного допустимого, належного, достовірного та достатнього доказу, який би підтверджував наявність підстав для відводу судді.

За умовами ч.ч. 3, 4 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

При цьому, згідно до положень ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини не викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Кузьміною О.І. при вирішенні цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.35-40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити відповідачці ОСОБА_1 у задоволенні заяви від 09.07.2025 року про відвід головуючої судді Кузьміної Оксани Іванівни у цивільній справі № 766/22345/24 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Скрипнік