Подільський районний суд міста Полтави
Справа № 553/1460/25
Провадження № 2/553/970/2025
У Х В А Л А

Іменем України

24.07.2025м. Полтава

Суддя Подільського районного суду м. Полтави Крючко Н.І., розглянувши заяву - заперечення (Перша) позивача ОСОБА_1 щодо припинення протиправної бездіяльності судді Крючко Н.І. у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про визнання дій незаконними та відшкодування шкоди ,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про визнання дій незаконними та відшкодування шкоди.

Ухвалою Подільського (Ленінського) районного суду міста Полтави від 17 квітня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження, призначено підготовче судове засідання.

22 липня 2025 року позивачем у справі ОСОБА_1 подано на адресу суду письмову заяву заперечення (Перша) щодо припинення протиправної бездіяльності судді Крючко Н.І. по справі № 553/1460/25 на підставі ч.3 ст. 214 ЦПК України, в якій заявником зазначено наступні вимоги:

1) для припинення протиправної бездіяльності суду уточнити виключно законним шляхом згідно верховенства права письмовою ухвалою з цього приводу чи визнає суд правосуб`єктність хасида чи суд має антисемітські погляди?

2) згідно п. 5 ч.2 ст. 197 ЦПК України, для припинення протиправної бездіяльності нарешті суд роз`яснити учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасникам справи саме в письмовій ухвалі роз`яснити, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасникам справи;

3) для припинення протиправної бездіяльності та належного виконання вимог ЦПК України суду з`ясувати, у повній мірі саме у генерального директора відповідача Д. Бакланова чи повідомив відповідач ТОВ «Полтаваенергозбут» про всі обставини справи, які йому відомі - бо у повній мірі це відомо лише генеральному директору, а адвокат Чудненко В. на думку заявника приховує докази від суду, тож обов`язково потрібно з`ясувати у повній мірі про всі обставини, що відомі ОСОБА_2 ;

4) для припинення протиправної бездіяльності та належного виконання вимог ЦПК України вимога до суду розглянути письмове клопотання по справі № 553/1460/25 про застосування судом загальних строків позовної давності в 3 (три) роки до попередження з філії відповідача №769 202108 від 30.08.2021 року, направивши прийняте за результатами розгляду рішення, згідно ч.5 ст. 272 ЦПК України;

5) для припинення протиправної бездіяльності та належного виконання вимог ЦПК України вимога до суду розглянути всі три заяви позивача у справі ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та направити прийняте за результатами розгляду рішення, згідно ч.5 ст. 272 ЦПК України;

6) для припинення протиправної бездіяльності та належного виконання вимог ЦПК України вимога до суду розглянути всі інші письмові клопотання та заяви позивача у справі ОСОБА_1 , згідно п.10 ч.2 ст. 197 ЦПК України, направити прийняте за результатами розгляду рішення, згідно ч.5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 ЦПК України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Частиною 2 ст. 183 ЦПК України визначено, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Проте, всупереч вимогам ст. 183 ЦПК України заявником подано заяву, яка по формі та змісту не відповідає вимогам ст. 183 ЦПК України.

Більше того, слід зазначити, що положеннями частини 1 статті 124 Конституції України регламентовано, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з нормами частин першої та третьої статті 6 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон №1402-VIII), здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Пунктом 4.2 Рішення Конституційного Суду України від 23 травня 2001 року №6-рп/2001, яким роз`яснено, що порядок здійснення правосуддя регламентується відповідним процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення питань підвідомчості судам спорів, порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судового розгляду справ у першій інстанції, в касаційному і наглядовому порядку та прийняття по них судових рішень, належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Що ж стосується актів, дій або бездіяльності посадових і службових осіб органів судової влади, що належать до сфери управлінської діяльності, то вони можуть бути оскаржені до суду на загальних підставах.

Оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання у даній справі з вирішення спору, який виник між ОСОБА_1 та ТОВ «Полтаваенергозбут» про відшкодування шкоди нового судового процесу проти суду (судді), виходячи зі змісту заяви - заперечення ОСОБА_1 ..

Аналогічний висновок, зазначений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.02.2020 у справі №280/1334/19, посилання на який містять оскаржувані судові рішення.

Тобто, зазначені ОСОБА_1 вимоги до головуючої судді у справі, які оформлені у формі заяви заперечення (Перша) щодо припинення протиправної бездіяльності судді Крючко Н.І. по справі № 553/1460/25, на підставі ч. 3 ст. 214 ЦПК України, стосуються вчинення (невчинення) судом передбачених процесуальним законом дій щодо вирішення ряду процесуальних питань щодо прийняття заяв різного характеру поданих позивачем ОСОБА_1 та з`ясування обставин справи у ході судового розгляду справи, та поставлення безпосередньо суду запитань, а відтак такі дії суперечать вимогам чинного процесуального законодавства.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, на тому що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06, пункт 33).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що при подачі до суду заяви - заперечення (Перша) щодо припинення протиправної бездіяльності судді Крючко Н.І. по справі № 553/1460/25 заявником не виконано вимоги ст. 183 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч.1 та ч.2 ст. 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 183 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву - заперечення (Перша) позивача ОСОБА_1 щодо припинення протиправної бездіяльності судді Крючко Н.І. у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» про визнання дій незаконними та відшкодування шкоди повернути її заявнику без розгляду, як таку, що подана без додержання вимог ч.1 та ч.2 ст.183 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Подільського районного суду міста Полтави Н. І. Крючко