Яготинський районний суд Київської області
ун. № 382/1302/23
пр. № 2-во/382/13/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2025 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О. А.,

за участю секретаря Чепіль А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Яготин Київської області питання щодо виправлення описки в рішенні Яготинського районного суду Київської області від 26 червня 2025 року по справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Відділ опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області, ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Савченко Тетяна Вікторівна звернулася до Яготинського районного суду з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 26 червня 2025 року за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Відділ опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області, про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна. Оскільки по тексту в рішенні суду вказано по-батькові заінтересовану особу - ОСОБА_2 , в той час як вірне по-батькові- ОСОБА_3 .

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно дост. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі`вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Дослідивши матеріали справи та зміст заяви про виправлення описки, суд вважає, що вимоги заявника щодо виправлення описки в рішенні Яготинського районного суду Київської області від 26 червня 2025 року відсутні.

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач вказав в позові третю особу як ОСОБА_2 , що й було зазначено судом та ухвалено рішення по суті на підставі частини першої статті 13 ЦПК України.

Крім того, з копії витягу паспорта громадянина України із застосунку "Дія" - зазначено ОСОБА_2 (а.с.6-8, 45-47, том №1), також з копії витягу з картки платника податків з застосунку "Дія" вказано ОСОБА_2 (а.с.9, 48 №1), згідно витягу з реєстру територіальної громади вказанно - ОСОБА_2 (а.с.72, том №1) з акту обстеження від 07 вересня 2023 року вбачається, що актс кладається відносно ОСОБА_2 (а.с.103, том №1).

Однак в матеріалах справи містяться розбіжності, які не усунено заявником по справі під час розгляду спраив по суті та не надано відповідного рішення суду щодо даних розбіжностей, в документах відповідно до копії з паспорта громадянина України вказано ОСОБА_2 (а.с.149, том №1), з свідоцтва про народження перекладеного на українську мову вбачається - ОСОБА_2 (а.с.195, том №1), з висновку судово-психіатричного експерта №228-ц від 03.07.2024 року - вказано - ОСОБА_2 (а.с.227-228, том №1).

Перевіривши доводи заяви представника позивача про виправлення описки в рішенні суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки зазначене заявником не є опискою в розумінністатті 269 ЦПК України.

Керуючись ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви представника позивача про виправлення описки у судовому рішенні від 26 червня 2025 року у цивільній справі №382/1302/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Відділ опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області, про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, відмовити.

По тексту рішення Яготинського районного суду Київської області від 26 червня 2025 року заінтересовану особу ОСОБА_2 , вважати " ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяКисіль О. А.