Справа № 147/977/25
Провадження № 2/147/397/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
28 липня 2025 року с-ще Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Борейко О. Г.,
із секретарем Редіною А. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Тростянець Гайсинського району Вінницької області, за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленним (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
06 червня 2025 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позов мотивовано тим, що 07 серпня 2024 року вони з ОСОБА_2 уклали шлюб, який був зареєстрований Гайсинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що було складено відповідний актовий запис №160 від 07.08.2024. З вересня 2024 року у сторін припинились фактичні шлюбні відносини. Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства. Позивач вказує, що можливості зберегти сім`ю немає. Подружні відносини між ними припинилися. 3 цього часу спільне господарство не ведеться, фактичні шлюбні відносини припинено. Примирення між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 неможливе, з вересня 2024 року вони проживають окремо, та будь-яке спілкування між ними припинено. Так як у них з відповідачем відсутні спільні діти позивач пропонувала йому розірвати шлюб за спільною заявою подружжя в органах ДРАЦС , проте ОСОБА_2 відмовився підписувати та подавати таку заяву до органів ДРАЦС в зв`язку з чим позивач вимушена звернутися до суду. При прийнятті рішення, просить суд взяти до уваги, що між ними з відповідачем вже відсутні любов, повага, взаєморозуміння, взаємопідтримка, взаємодопомога, спільні життєві інтереси, миритися не бажає, збереження шлюбу вважає неможливим ні за яких обставин. Шлюб просить розірвати, тому, що на даний час він вже суперечить її інтересам. Після розірвання шлюбу просить залишити за нею прізвище « ОСОБА_4 ». Спору про спільне майно між нами немає, так як за час шлюбу майно ними не придбавалось. Шлюб розривють вперше.
Ухвалою суду від 09 червня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 08:30 годину 09 липня 2025 року.
У зв`язку з неприбуттям відповідача, розгляд справи відкладено на 09:00 годину 28 липня 2025 року.
Позивач у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Вказала, що позов підтримує повністю та наполягає на розірванні шлюбу. Також зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судові засідання 09 липня 2025 року та 28 липня 2025 року не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений в порядку передбаченому ЦПК України. Заяв чи клопотань про відкладення судового засідання, або іншого змісту від відповідача не надходило.
Заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відповідач не подавав, своїм правом надання відзиву на позовну заяву - не скористався.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цьогоКодексурозгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно із ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до статтей 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно із ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі не подання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів.
Судом встановлено, що 07 серпня 2024 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровано шлюб Гайсинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено запис №610, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданого 07.08.2024 (а.с. 6).
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з положеннями статтей 24, 56 Сімейного кодексу України (далі -СК України) кожен з подружжя вправі припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбу не допускається.
Такі положення національного законодавства України відповідають статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно із ч. 2 ст. 104 СК Українишлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Частина 1 статті 105 СК Українивказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Суд не може примусити позивача зберегти сім`ю, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
З огляду на позицію позивача щодо неможливості зберегти сім`ю, відсутність мотивованих заперечень від відповідача, суд вважає необхідним шлюб розірвати не вживаючи заходів для примирення.
Суд переконаний, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, за таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно із ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд зазначає таке.
Згідно із ч.6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
Позивач при зверненні до суду звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ст.5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є інвалідом І групи, що підтверджено довідкою до акта огляду МСЕК серії 10 ААБ №290030 (а.с. 10).
З огляду на викладене необхідно стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 104-115 СК України, статтями 13, 81, 141, 263-265, 279, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстровано 07 серпня 2024 року Гайсинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено запис №160.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК Українизаочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про учасників справи:
позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя О. Г. Борейко