гСправа № 187/1154/25 Провадження № 2/0187/459/25
ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви залишеної без руху

"31" липня 2025 р. Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Соловйов І.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:

15.07.2025 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича, Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Сидорук Лесі Вікторівни, приватного виконавця Павелків Т.Л., про зняття арешту з житлового будинку.

Позовна заява подана представником адвокатом Медведєвою Ліною Василівною, яка діє на підставі Ордера серія АЕ № 1394364 від 09.06.2025 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1681 від 23.04.2007).

15.07.2025 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Соловйову І.М.

17.07.2025 ухвалою суду позовна заява була залишена без руху.

28.07.2025 (сформована в системі 25.07.2025) через систему «Електронний суд» до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та визнання права власності на нерухоме майно, в якій позивач просить суд:

- Визнати право власності на житловий будинок розташованого за адресою АДРЕСА_1 , житловою площею 19,5 кв. м, загальною площею 35,6 кв.м за позивачем згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 04.02.2008 зареєстрованого в реєстрі №143, посвідченого приватним нотаріусом Петриківського районного нотаріального округу Окатою Л.Г.

- Зняти арешт з житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_1 , який належить позивачу згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 04.02.2008 року зареєстрованого в реєстрі №143, накладений приватним виконавцем Куземченко А.С., номер виконавчого провадження 56949889, ОСОБА_3 , номер виконавчого провадження 58697118, ОСОБА_4 , номер виконавчого провадження 67027026.

Також заявником визначено третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича, Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Сидорук Лесі Вікторівни, приватного виконавця Павелків Т.Л.

Заява обґрунтована тим, що позивачу на праві власності належить житловий будинок. Позивач має намір здійснити державну реєстрацію права власності на вказаний об`єкт нерухомості, однак відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на будинок зареєстровано за особами - ОСОБА_5 та ОСОБА_2 . Стосовно ОСОБА_2 відкрито три виконавчі провадження, у межах яких на вказаний будинок накладено арешт. Наявність арешту унеможливлює проведення державної реєстрації права власності за позивачем, у зв`язку з чим останній звернувся до суду з вимогою про скасування арешту як такого, що порушує його права та перешкоджає здійсненню належного оформлення майнових прав.

Дослідивши матеріали позовної заяви, даний позов не може бути прийнятий судом до розгляду, оскільки не відповідає вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, статтею 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Способи захисту мають універсальний характер, вони можуть застосовуватись до всіх чи більшості відповідних суб`єктивних прав. Разом з тим зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним.

У порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивач обґрунтовує порушення своїх прав тим, що йому на праві власності належить нерухоме майно, на яке приватними виконавцями було накладено арешт. При цьому позивач зазначає, що він не є боржником у виконавчих провадженнях, у межах яких було накладено арешт, а за даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на будинок зареєстровано за іншими особами.

Однак визначає відповідачем лише одну особу - ОСОБА_2 .

Хоча згідно інформації з реєстру нерухомості від 23.06.2025 власниками спірного будинку в рівних частинах зазначено - ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відповідно до договору купівлі-продажу, який надає позивач відчужувачами (попередніми власниками) даного будинку в рівних частинах були ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Таким чином, наявні підстави вважати, що подання вказаного позову стосується прав та обов`язків як ОСОБА_5 так і ОСОБА_2 .

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статті 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Враховуючи вищевикладене, предмет та підстави позову, заявнику слід визначити відповідно до обраного способу захисту коло відповідачів, з урахуванням положень статей 50, 51, 175 ЦПК України.

Відсутність у справі всіх відповідачів, тобто особи (осіб), яка за змістом позовних вимог, може бути зобов`язана перед позивачем щодо предмета спору (зокрема, але не виключно боржника у виконавчому провадженні, або стягувача, на користь якого накладено арешт), може бути підставою для визнання складу відповідачів неповним. Така неповнота унеможливлює розгляд справи по суті, оскільки без участі таких осіб суд не має змоги належним чином дослідити обставини справи, встановити наявність чи відсутність підстав для накладення арешту та відповідно - наявність правового інтересу позивача у скасуванні арешту.

Суд звертає увагу, що виключення з переліку відповідачів осіб, чия діяльність чи інтереси прямо пов`язані з предметом спору, суперечить принципу змагальності та рівності сторін у процесі (ст. 12 ЦПК України) та може порушити права інших учасників справи.

Крім того, відповідно до статті 43 ЦПК України (частини 7 та 9) у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Представником позивача подано позовну заяву в новій редакції через систему «Електронний суд» (документ сформовано 25.07.2025). Водночас представником не долучено доказів надсилання такої заяви та копій доданих до неї документів відповідачу.

Враховуючи вище вказане, позивачу слід надати докази надсилання позовної заяви та копій документів доданих до неї відповідачу (відповідачам) з урахуванням вимог ст. 43 ЦПК України.

Отже, з метою усунення недоліків позовної заяви і можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність вимогам статей 175-177 ЦПК України.

Згідно частині 2 статті 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи часткове виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд в порядку частини 2 статті 127 ЦПК України вважає за необхідне продовжити заявнику процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви залишеної без руху на 5 днів від дня одержання даної ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України ,-

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви залишеної без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів від дня одержання цієї ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- Позовної заяви, яка відповідатиме вимогам ЦПК України, зокрема, відповідно до обраного способу захисту належним чином окреслити коло відповідачів, з урахуванням положень статей 50, 51, 175 ЦПК України та докази її надіслання разом з копіями документів доданих до неї іншій стороні (відповідачу/відповідачам) з урахуванням положень статті 43 ЦПК України.

Роз`яснити заявникові, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до частини 3 статті 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І. М. Соловйов