Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/836/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2025 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Панасюка І.В.,

з участю секретаря судового засідання Стародуба В.В.,

представника позивача адвоката Клібанської А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в місті Гайвороні справу за позовом ОСОБА_1 до Хащуватської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Гайворонського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Хащуватської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з

ОСОБА_3 та змінила прізвище з ОСОБА_4 на ОСОБА_5 . Шлюб зареєстровано 27.12.2012 року.

Після смерті батька відкрилась спадщина, до якої входять земельні ділянки, розташовані в селі Хащувате, Гайворонського району, Кіровоградської області з кадастровими номерами № :02:000:0321 та № :02:000:0320.

Після звернення до приватного нотаріусу Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховської Тетяни Станіславівни їй було надано письмове пояснення від 11.10.2024 року № 237/01-16 в якому повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

Встановлений законом шестимісячний строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини вона пропустила, по тій причині, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено в Україні воєнний стан, який діє і на даний час.

Просить суд, визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позивачка в судове засідання не з`явилась. Представник позивачки в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов.

Представник відповідача Хащуватської сільської ради в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзиву не надіслав.

Третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву в якій просила суд провести судове засідання без її участі.

Вислухавши пояснення представника позивачки, дослідивши письмові докази, матеріали копії спадкової справи №140/2023 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Суд сприяє створенню належних умов для здійснення малолітньою або неповнолітньою особою її прав, визначених законом та передбачених міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. (частина 3 статті 45 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

У постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 917/2041/20 зазначено, що у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30 липня 2020 року у справі № 670/23/18, від 18 листопада 2020 року у справі № 318/1345/17, від 14 квітня 2021 року у справі № 552/3469/18.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 15 вересня 2021 року у справі № 344/17464/15-ц вказано, що «відповідно до частин першої-четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Згідно із частиною другою статті 416 ЦПК України та частиною першою статті 417 ЦПК України висновок Великої Палати Верховного Суду про те, як саме повинна застосовуватися норма матеріального права, є обов`язковим для застосування судами.

Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанови Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17, від 16 вересня 2022 року в справі № 642/2316/20).

З урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер - ОСОБА_2 (а.с. 8).

ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з

ОСОБА_3 та змінила прізвище з ОСОБА_4 на ОСОБА_5 . Шлюб зареєстровано 27.12.2012 року (а.с. 7).

Після звернення до приватного нотаріусу Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховської Тетяни Станіславівни позивачці було надано письмове пояснення від 11.10.2024 року № 237/01-16 в якому повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до якої входять земельні ділянки, розташовані в селі Хащувате, Гайворонського району, Кіровоградської області з кадастровими номерами № :02:000:0321 та № :02:000:0320, які успадковані ОСОБА_6 та отримані свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 64-67).

Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_2 є: дружина спадкодавця ОСОБА_6 (а.с. 27-28, 34), та донька - ОСОБА_1 (а.с. 68, 70-74), що також підтверджується матеріалами копії спадкової справи №140/2023 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (а.с. 26-74) та не заперечується сторонами.

Таким чином, заявлені позивачкою позовні вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків, зокрема і ОСОБА_6 , а отже такі вимоги не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивачки без залучення всіх відповідачів, оскільки лише за наявності належних відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

Звертаючись до суду із позовом, позивачка всупереч статей 51, 175 ЦПК України не зазначила усіх відповідачів, прав та інтересів яких може стосуватись ухвалене судове рішення, також, в ході розгляду справи, своєчасно не заявила клопотання про залучення належного співвідповідача ОСОБА_6 , що призвело до вирішення спору з неналежним складом учасників, що є підставою для відмови в задоволенні позову, аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 травня 2023 року у справі № 457/748/20.

Позивачка не позбавлена права на пред`явлення відповідного позову з визначенням належного складу учасників (сторін, третіх осіб) для захисту своїх прав та інтересів, у порядку визначеному законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволенню позовних вимог.

Керуючись: ст.ст. 141, 263, 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Хащуватської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Тетяна Станіславівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю.

Судові витрати залишити за ОСОБА_1 по фактично понесеним.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Ігор ПАНАСЮК

Дата документа 31.07.2025