У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Придачук О.А., розглянувши заяву представника позивача за зустрічним позовом адвоката Йосипчука Олега Володимировича про забезпечення позову у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марина Василівна, про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання недійсним договору дарування та визнання права власності на частки квартири

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Балаж Марина Василівна, про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання недійсним договору дарування та визнання права власності на частки квартири.

Представник позивача за зустрічним позовом подав до суду заяву про забезпечення позову у якій зазначає, що предметом спору за зустрічним позовом є квартира АДРЕСА_1 , яка придбана за час шлюбу і є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Однак, ОСОБА_1 таке право власності на вказану квартиру ОСОБА_2 не визнається. У грудні 2023 року ОСОБА_2 стало відомо про те, що 28.12.2022 року вказану квартиру без його відома і згоди, ОСОБА_1 подарувала своєму батьку ОСОБА_3 , про що між нею і останнім 28.12.2022 року був укладений договір дарування, який посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Балаж М.В. та зареєстрований у реєстрі за № 1239. ОСОБА_1 приховала від нього, що вона має намір подарувати спірну квартиру своєму батьку ОСОБА_3 та не запитувала у нього згоди на відчуження майна шляхом дарування, чим порушила його права. Він жодної згоди на укладення оскаржуваного договору дарування не надавав, не уповноважував жодну особу на підписання самого договору або такої згоди. Нотаріус при посвідченні оскаржуваного договору дарування не переконався в тому, чи не порушує даний правочин права і охоронювані законом інтереси сторін за договором та третіх осіб, зокрема, його право власності на дане нерухоме майно, як чоловіка дарувальника. Не пересвідчився нотаріус чи перебуває відповідачка в зареєстрованому шлюбі, чи є письмова згода другого з подружжя, оформлена нотаріально, на відчуження такого нерухомого майна шляхом дарування.

Педставник позивача за зустрічним позовом зазначає, що у даному випадку існує реальний ризик того, що спірна квартира відповідачем ОСОБА_3 може бути відчужена поки дана справа буде розглядатися в суді, що унеможливить ефективний захист, а також поновлення його порушених прав та інтересів у разі задоволення зустрічного позову. А тому просить вжити заходів забезпечення позову у даній справі, а саме, накласти арешт на об`єкт нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 109,8 кв.м., житловою площею 61,6 кв. м., із забороною її відчуження, до набрання судовим рішенням у даній справі законної сили.

Також зазначає, що підстави для застосування зустрічного забезпечення у справі відсутні. Він має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , а обраний ним спосіб забезпечення позову не може завдати жодного збитку відповідачам за зустрічним позовом. Тому і підстав вважати його майновий стан таким, що ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу, які можуть бути спричинені забезпеченням позову чи у випадку відмови в позові, немає. Обраний ним спосіб забезпечення позову є співмірним до заявлених позовних вимог. Тому просить зустрічне забезпечення не застосовувати.

Вивчивши матеріали справи суд доходить наступного.

Згідно ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів позову вбачається, що між сторонами виник спір щодо квартири АДРЕСА_1 , а саме щодо визнання вказаної квартири спільною сумісною власністю позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 .

Як убачається з копії договору дарування від 28.12.2022 року квартира за адресою: АДРЕСА_3 подарована ОСОБА_1 ОСОБА_3 .

Пунктом 1 частини 1 статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

Згідно інформаційної довідки № 774-4 від 17.07.2025 року, власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 .

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Представник позивача за зустрічним позовом зазначає, що існує ризик того, що відповідач ОСОБА_3 здійснить подальше відчуження належного йому майна, що істотно ускладнить або унеможливить виконання рішення суду, ефективний захист та поновлення порушених прав позивача за захистом яких він звернувся.

А тому враховуючи вищенаведене, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів представника позивача за зустрічним позовом, щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог представника позивача за зустрічним позовом, щодо забезпечення зустрічного позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом, щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, наявності ймовірності утруднення ефективного захисту порушених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, в разі невжиття таких заходів, суд уважає, що заява про забезпечення позову як обґрунтована підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 158, 258, 260, 353, 354, 355 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача за зустрічним позовом адвоката Йосипчука Олега Володимировича про забезпечення позову - задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 109,8 кв. м., житловою площею 61,6 кв. м., із забороною її відчуження.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Суддя: О.А.Придачук