Справа № 308/7227/25
УХВАЛА

04 серпня 2025 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.06.2025 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано за підсудністю на розгляд до Залізничного районного суду м. Львова.

10 липня 2025 року справу №308/7227/25 зареєстровано Залізничним районним судом м. Львова, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2025 року для розгляду справи визначено суддю Залізничного районного суду м. Львова Бориславського Ю.Л.

Судом встановлено наступне:

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.06.2025 справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано до Залізничного районного суду м. Львова для розгляду за підсудністю.

Постановляючи дану ухвалу, Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області керувався правилами ст.27 ЦПК України та вказав:

«Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №1426885, яка надійшла 29.05.2025 року, зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , є АДРЕСА_1 .

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Отже, суд приходить до висновку, що цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно направити за підсудністю до Залізничного районного суду м. Львова (79000, Львівська область, місто Львів, вулиця Степана Бандери, 3).»

Водночас, із даними висновками Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області погодитись не можна, виходячи з такого:

статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, що підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Згідно з нормами процесуального закону завданням інституту підсудності є розподіл цивільних справ між судами загальної юрисдикції для більш швидкого і правильного розгляду і вирішення справи, найбільш ефективного захисту прав, свобод та інтересів суб`єктів права.

Дотримання судами процесуальних норм інституту підсудності є вимогою ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Так, згідно з відповіддю Єдиного державного демографічного реєстру №1426885, яка отримана Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області 29.05.2025 року, відповідач ОСОБА_2 у період з 29.06.2004 року по 25.12.2015 року був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .

З метою з`ясування актуального зареєстрованого місця проживання відповідача Залізничним районним судом м. Львова зроблено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Західного міжрегіонального управління Державної міграційної служби.

Згідно отриманої Залізничним районним судом м. Львова відповіді, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , однак 25.12.2015 року знятий з місця реєстрації у м. Чоп Закарпатської області, що не відноситься до територіальної підсудності Залізничного районного суду м. Львова.

Відтак, дана справа не підсудна Залізничному районному суду м. Львова за правилами ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції /підсудності/.

Статтею 31 ЦПК України визначено підстави, порядок та строки передачі справи з одного суду до іншого.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ч.2 ст. 32 ЦПК України справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Відтак, Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області невірно визначено підсудність справи Залізничному районному суд м. Львова, а тому справа передана без дотримання порядку, встановленого ст. 31 ЦПК України та не може бути прийнята Залізничним районним судом м. Львова до провадження у зв`язку із порушенням правил підсудності.

Враховуючи наведене, матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу слід повернути до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Керуючись ст. 27, 31, 32, 260-261, 353-354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

матеріали цивільної справи № 308/7227/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала, набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: Бориславський Ю. Л.