Справа № 489/5645/24
Номер провадження 2/489/2900/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2025 місто Миколаїв

Інгульський районний суд м. Миколаєва у складі судді Рум`янцевої Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей адміністрації Інгульського району м. Миколаєва, про позбавлення батьківських прав

встановив.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Згідно з вимогами Цивільного процесуального кодексу України звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам ст.ст.175-177 цього Кодексу.

1). Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вказаної вимоги позивачем не додано копії позовної заяви з копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи для надіслання згідно вимог ч. 2 ст. 190 ЦПК України.

2).Частина 4 ст. 19 СК України встановлює, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Частина 5 ст.19 СК України передбачає, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Всупереч вимогам СК та ЦПК України представник позивачки вказав третьою особою Службу у справах дітей замість Органу опіки та піклування та у своєму позові не зазначив повну адресу третьої особи (вимога п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України), що позбавляє суд можливості надіслати ухвалу з копією позовної заяви і додатками до неї.

3).Перевіривши матеріали даної позовної заяви, встановлено, що у позовній заяві відсутні відомості (копія свідоцтва про народження) про дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також в позовній заяві та в матеріалах, доданих до неї відсутні будь-які актуальні дані щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) позивача та дитини.

4).Крім того, позивач зазначає, що шлюб із відповідачем розірвано, в матеріалах справи відсутні відомості про розірвання шлюбу (свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу).

5).Положеннями ст. 95 ЦПК України закріплено зміст поняття письмових доказів, що застосовується у розумінні цивільного процесу. Так, частиною першою вказаної статті зазначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Частиною 2 ст. 95 ЦПК України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, одночасно підтверджуючи достовірність наданої копії доказу.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказам, оскільки у випадках передбачених законодавством певні обставини справи повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Однак, жоден із долучених до позовної заяви копій документів не містить підпису позивача чи його представника із зазначенням дати, на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у позивача.

6).Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Водночас із позовної заяви не вбачається зміст позовних вимог щодо ОСОБА_2 та некоректно викладена мотивувальна частина позовної заяви.

Зокрема, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину на яку посилається позивачка, наявність підстав для звільнення від доказування.

7). Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України (в редакції ЗУ 3200-ІХ від 29.06.2023, який набрав чинності 18.10.2023) позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Разом з цим, представником позивача, який є адвокатом, взагалі не зазначено свій процесуальний статус у позовній заяві та РНОКПП, що унеможливлює здійснення перевірки судом відомостей про наявність електронного кабінету у представника позивача - адвоката Лі-Злотіна А.В., який відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК зобов`язаний зареєструватися у електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі). Також, не зазначення представником позивача свого РНОКПП позбавляє суд можливості зазначити ці дані в системі АСДС та надати представнику позивача доступ до справи в електронному кабінеті системи «Електронний суд».

Окрім того, щодо відомостей про наявність електронного кабінету у відповідача, зазначено «інші відомості відсутні». Разом з цим, нормами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України чітко визначені варіанти зазначення відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, що з урахуванням теологічного тлумачення вказує на необхідність зазначення відомості про наявність або відсутність електронного кабінету - «наявний» або «відсутній».

Суд звертає увагу, що згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати зобов`язані в обов`язковому порядку зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, так як представник позивача є адвокатом, він зобов`язаний в обов`язковому порядку мати зареєстрований електронний кабінет, а отже представник позивача має можливість перевірити наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175-177 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 4, 175-177 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей адміністрації Інгульського району м. Миколаєва, про позбавлення батьківських прав залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня отримання ними копії ухвали для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали суду.

У разі не виконання вимог ухвали в установлений судом строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення і оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Рум`янцева