Провадження №: 2-о/755/495/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" липня 2025 р.суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин, -

у с т а н о в и л а:

09.07.2025 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою суду від 09.07.2025 року заяву було залишено без руху через неконкретність визначення у заяві мети, для досягнення якої має бути встановлений факт родинних відносин.

22.07.2025 року до суду надійшла заява представника заявника про усунення недоліків та заява про встановлення факту родинних відносин у новій редакції.

У новій редакції заяви заявник просить:

1. Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідним дядьком ОСОБА_2 ;

2. Встановити факт відсутності у ОСОБА_1 інших родичів першого, другого, третього та четвертого ступенів споріднення;

3. Встановити факт, що ОСОБА_2 є єдиною доступною та близькою особою, яка може та бажає здійснювати постійний догляд та піклування за ОСОБА_1 .

Ознайомившись зі змістом заяви та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку про те, що у відкритті провадження за вказаною заявою в порядку окремого провадження слід відмовити, з огляду на наступне.

Усуваючи недоліки заяви представник заявника визначив конкретну мету для якої мають бути встановлені відповідні факти. Так, представник зазначає, що встановлення факту родинних відносин необхідне для встановлення постійного догляду над заявником з боку ОСОБА_2 та у зв`язку із цим оформлення останнім відстрочки від призову на військову службу. Рішення суду підтвердить родинні зв`язки третього ступеня та буде підставою для оформлення акту про встановлення факту здійснення особою постійного догляду. Акт про встановлення факту здійснення постійного догляду, який видається Управлінням соціальної та ветеранської політики, є одним з ключових документів, що подається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для розгляду питання щодо відстрочки. Без рішення суду про встановлення факту родинних відносин неможливо отримати акт про постійний догляд, а без цього акту неможливо подати повний пакет документів для відстрочки. Представник посилається на положення ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», постанови КМУ №560 від 16.05.2024 року та зазначає, що встановлення факту родинних відносин є передумовою для подальшого оформлення постійного догляду за ОСОБА_1 і як наслідок отримання його двоюрідним племінником ОСОБА_2 відстрочки від мобілізації, що є особливо актуальним для заявника за умови повної відсутності у нього інших родичів, які б могли забезпечити догляд.

З приводу встановлення факту про те, що ОСОБА_1 є двоюрідним дядьком ОСОБА_2 (з урахуванням визначення мети встановлення такого факту), суд зазначає наступне.

За змістом п. 61 Постанови Кабінету Міністрів України №560 від 16.05.2024 року « Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», військовозобов`язані, які здійснюють постійний догляд за особами, зазначеними у пунктах 9 і 14 частини першої статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", та не отримують компенсації (допомоги, надбавки) на догляд за ними, для розгляду питання надання їм відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації звертаються за встановленням факту здійснення постійного догляду із заявою у довільній формі на ім`я керівника виконавчого органу сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її утворення) ради, районної у м. Києві військової адміністрації за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання особи, зазначеної у пунктах 9 і 14 частини першої статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", за якою здійснюється догляд. У заяві повинні бути зазначені такі відомості про військовозобов`язаного, який здійснює постійний догляд: прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), адреса задекларованого/зареєстрованого місця проживання, контактні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті); відомості про особу, за якою здійснюється постійний догляд (прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), адреса зареєстрованого/задекларованого місця проживання, контактні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті). Військовозобов`язані, які здійснюють постійний догляд за особами, зазначеними у пунктах 9 і 14 частини першої статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", до заяви, зазначеної в абзаці першому цього пункту, додають документи, визначені у підпунктах 9 і 14 додатка 5 (крім акта про встановлення факту здійснення особою постійного догляду (додаток 8). Комісія із встановлення факту здійснення особою постійного догляду здійснює розгляд заяви протягом десяти календарних днів з дати її подання. Під час своєї роботи комісія із встановлення факту здійснення особою постійного догляду: відвідує місце проживання особи, за якою здійснюється постійний догляд, зазначене у заяві військовозобов`язаного, для встановлення факту здійснення постійного догляду; перевіряє відомості щодо наявності/відсутності інших осіб, які здійснюють постійний догляд за особою, зазначеною в заяві, зокрема інформацію щодо наявних прийнятих структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних, міських держадміністрацій (військових адміністрацій), виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад рішень про надання соціальних послуг з догляду за особою, за якою здійснює догляд військовозобов`язаний, за її задекларованим/зареєстрованим місцем проживання. За результатами роботи комісія із встановлення факту здійснення особою постійного догляду складає та надає військовозобов`язаному акт про встановлення факту здійснення особою постійного догляду (додаток 8).

За змістом п/п 14 Додатку 5 Переліку документів, що подаються військовозобов`язаним для отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до підстав, зазначених у статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію": для військовозобов`язаного, який зайнятий постійним доглядом за членом сім`ї третього ступеня споріднення, який є особою з інвалідністю I чи II групи, - документи, що підтверджують родинні зв`язки третього ступеня споріднення (дядьки, тітки, племінники та племінниці), один із таких документів, що підтверджує неможливість членів сім`ї першого та другого ступеня споріднення здійснювати постійний догляд за особою з інвалідністю I чи II групи: довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією за формою, затвердженою МОЗ, або витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, або висновок лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я про потребу члена сім`ї першого або другого ступеня споріднення в постійному догляді за формою, затвердженою МОЗ, а також документи про отримання компенсації (допомоги, надбавки) на догляд або акт про встановлення факту здійснення особою постійного догляду (додаток 8).

Відповідно до положень п. 14 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку» (яка визначає підстави для відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації), не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані: члени сім`ї другого ступеня споріднення особи з інвалідністю I або II групи, зайняті постійним доглядом за нею (не більше одного та за умови відсутності членів сім`ї першого ступеня споріднення або якщо члени сім`ї першого ступеня споріднення самі потребують постійного догляду за висновком медико-соціальної експертної комісії або лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я, або рішенням експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи). У разі відсутності членів сім`ї першого та другого ступеня споріднення норма цього пункту поширюється на членів сім`ї третього ступеня споріднення особи з інвалідністю I або II групи.

Отже, законом чітко визначено, що право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації мають військовозобов`язані, які є членами сім`ї першого, другого та третього ступеня споріднення особи з інвалідністю I або II групи, зайняті постійним доглядом за нею.

У своїй постанові від 14.02.2024 року в справі №404/7153/20 Верховний Суд навів перелік осіб, які відносяться до того чи іншого ступеня споріднення: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення).

У постановах Верховного Суду від 19 квітня 2021 року в справі №644/6925/19 та від 12 липня 2021 року в справі № 449/496/18 зазначено наступне: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення).

У своїй постанові від 11.06.2020 року в справі №148/2025/17 Верховний Суд вказав, що до родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення належать діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення - це діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри).

Отже, убачається, що встановлення факту родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та заінтересованою особою ОСОБА_2 , як між двоюрідним дядьком та двоюрідним племінником, не призведе до досягнення заявленої мети встановлення факту родинних відносин, яка спрямована на оформлення Акту про встановлення факту здійснення ОСОБА_2 постійного догляду за ОСОБА_1 та отримання ОСОБА_2 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації у зв`язку із здійсненням ним постійного догляду за ОСОБА_1 , оскільки закон визначає отримання права на відповідну відстрочку лише для осіб першого, другого та третьої ступеню споріднення, натомість двоюрідний дядько та двоюрідний племінник відносяться до п`ятого ступеня споріднення.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Згідно з частинами першою і другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У частині сьомій статті 19 ЦПК України (справи, що відносяться до юрисдикції загальних судів) визначено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Юридичні факти - це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 490/6057/19-ц (провадження № 61-18514сво21), зазначено, що "у судовому порядку встановлюються тільки такі факти, які мають юридичні наслідки і від встановлення яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав заявника і в судовому порядку можливе лише тоді, коли діючим законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. При зверненні до суду із заявою про встановлення юридичного факту важливе значення має мета його встановлення, оскільки саме вона дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки".

Отже, питання про те, чи має юридичне значення той чи інший факт, із заявою про встановлення якого особа звернулась до суду, вирішується залежно від мети його встановлення.

У своїх постановах Верховний Суду неодноразово зазначав, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за певних умов, зокрема, факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них має залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення.

Разом з цим, за встановлених судом обставин, установлення факту родинних відносин, про який прохає заявник, з урахуванням мети встановлення такого факту, не матиме юридичного значення, тобто від його встановлення не залежатиме виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав заявника на захист яких заявник звернувся до суду, оскільки навіть за доведеності вимог заяви щодо наявності родинного зв`язку, таке рішення суду не надасть можливості військовозобов`язаному отримати Акт про встановлення факту здійснення ним постійного догляду та оформити відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, адже право на відстрочку мають тільки родичі до третього ступеню споріднення включно, а двоюрідні дядьки та двоюрідні племінники є більш віддаленими родичами та відносяться до п`ятого ступеню споріднення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 статті першої статті 186 ЦПК України).

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження № 14-567цс18)).

Приписи «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (див. аналогічні висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц (провадження № 14-477цс19), від 26 лютого 2020 року у справі № 1240/1981/18 (провадження № 11-36апп1), від 28 квітня 2020 року у справі № 607/15692/19 (провадження № 14-39цс20)).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19) зазначено, що «поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц та від 20 листопада 2019 року № 591/5619/17».

Стосовно інших вимог заявника про встановлення факту відсутності у нього інших родичів 1, 2, 3 та 4 ступенів споріднення та встановлення факту про те, що ОСОБА_2 є єдиною доступною та близькою особою, яка може та бажає здійснювати постійний догляд та піклування за заявником, суд зазначає, що такі факти судовому розгляду не підлягають, оскільки відсутність чи наявність родичів встановлюється у позасудовому порядку, зокрема на підставі відомостей Державних актів цивільного стану.

Формулювання «доступна», «близька особа», «бажає здійснювати постійний догляд та піклування за заявником» можуть бути певними обставинами, які встановлює суд та описує в мотивувальній частині рішення, наприклад, при вирішенні питання про призначення опікуна, піклувальника тощо, і відповідно такі вимоги не можуть розглядатись судом для встановлення їх як юридичних фактів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 186, 293, 294, 315, 317, 259-261, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

У відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 25.07.2025 року.

Суддя -