справа № 399/786/23
провадження № 2/399/20/2025
У х в а л а
21 липня 2025 року смт Онуфріївка
Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Шульженко В.В.,
при секретарі судового засідання Москаль Т.В.,
за участі прокурора Лагоди О.В.,
представника ГУ Держгеокадастру в Кіровоградській області, Гайворонської М.С.,
представника відповідача ТОВ "Агродар ЛТД", адвоката Горобець О.Л.,
представника відповідачів Онуфріївської селищної ради, Гамери В.З.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури О. Нестерової в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області до Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "Агродар ЛТД", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державне підприємство "Конярство України" про визнання недійсними рішень, визнання недійсним договору оренди землі, витребування землі,-
В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.
Ухвалою суду від 02.11.2023 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 13.12.2023 встановлено процесуальні строки для подачі заяв по суті справи. Визнано потрібним, щоб представник позивача Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області надав суду в судовому засіданні особисті пояснення, його явку в судове засідання визнано обов`язковою. Продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. Відкладено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 25.03.2024 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті.
Ухвалою суду від 14.02.2025 провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 20.03.2025 відновлено провадження у справі.
Ухвалою суду від 18.04.2025 залучено до участі у справі правонаступника відповідача Онуфріївську селищну раду Олександрійського району Кіровоградської області.
Після відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Також, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст. 177 ЦПК України).
У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.
Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
При зверненні до суду із даним позовом позивачем не додано документу про вартість спірної земельної ділянки.
Проте, Законом України «Про оцінку земель» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, а експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.
Відповідно до ст. 5 зазначеного Закону визначено, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.
При цьому, ст. 5 Закону чітко розмежовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
В свою чергу експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про оцінку земель», така категорія справ не належить до тих, для яких застосовується нормативна грошова оцінка, а отже, для належного підтвердження вартості спірної земельної ділянки необхідно подати експертно-грошову оцінку земельної ділянки, проведену в порядку, визначеному законодавством.
Положеннями Закону України «Про судовий збір» чітко визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, таким чином у разі, якщо вартість земельної ділянки за результатами проведеної експертної грошової оцінки відрізнятиметься від її вартості у поданій позивачем нормативно грошовій оцінці в сторону збільшення, позивачу необхідно визначити розмір судового збору та доплатити частину судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» (ст.4) на наступні реквізити:
Отримувач коштівГУК у Кіров.обл./тг с-щеОнуфр/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37918230
Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.)
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Онуфріївський районний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа)
Документи підтверджуючі доплату судового збору надати до суду.
09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025, яким передбачено зміни і до ЦПК України.
У підготовчому судовому засіданні позивачем не надано документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.
Представник відповідача, адвокат Горобець О.Л. 05.05.2025 подала до суду клопотання в якому на підставі ст. 43 ЦПК України просила вирішити питання щодо внесення Кіровоградською обласною прокуратурою вартості спірної земельної ділянки на депозитний рахунок суду. Обґрунтоване клопотання набранням 09.04.2025 чинності вищезазначеного Закону №4292-ІХ від 12.03.2025, наводила положення пунктів 1-2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону, положення доповненої ст. 390 ЦК України частиною 5. Та, зазначала, про заміну відповідача правонаступником Онуфріївську селищну раду. На момент передачі земельної ділянки право комунальної власності було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
З урахуванням того, що Онуфріївським районним судом Кіровоградської області по даній справі ще не ухвалено рішення, а прокурором заявлена вимога про витребування у добросовісного набувача нерухомого майна, то при розгляді даної справи судом повинні бути враховані Положення Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025 року, які мають зворотну дію в часі.
В судовому засіданні представник відповідача, адвокат Горобець О.Л. подане клопотання підтримала повністю та просила вирішити зазначене у ньому питання.
У зв`язку з набранням чинності 09.04.2025 Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025 судом в судовому засіданні також поставлено перед прокурором та позивачем питання щодо внесення вартості земельної ділянки на депозитний рахунок суду.
Прокурор в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання, вважала його необґрунтованим та безпідставним, зазначивши, що наведені положення Закону стосуються добросовісного набувача. У даній справі відповідач фізична особа відсутня, відповідно не може стояти питання компенсації в порядку ч.5 ст. 390 ЦК України. Власник спірної земельної ділянки відсутній. Норми ЦПК України не мають зворотної дії в часі, а на момент подання позову до суду, прокурором виконані вимоги ЦПК України щодо позовної заяви.
Представник позивача повністю підтримала позицію прокурора.
Представник третьої особи зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки внесеними змінами до законодавства передбачено, що добросовісний набувач це суб`єкт приватного права фізична чи юридична особа. Позовні вимоги прокурора ґрунтуються на недобросовісних діях Онуфріївської селищної ради, а тут повинен бути добросовісний набувач. Вважав, що зворотна дія в часі зазначеного закону не поширюється на внесені зміни до ЦПК України, а тому, з посиланням на положення ч.3 ст.3 ЦПК України, відсутні підстави для залишення позову без руху з метою виконання вимог.
Представник Онуфріївської селищної ради підтримав клопотання та позицію представника відповідача ТОВ.
Представник ТОВ з посиланням на ч.5 ст. 390 ЦК України зазначила, що земельна ділянка витребовується із приватної власності, відповідно процедуру поновлення необхідно витримувати.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов наступного висновку.
Як вже зазначено вище, ухвалою суду 04.04.2025 відкрито провадження в даній справі, проте 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-IX від 12.03.2025, яким передбачено зміни і до ЦПК України.
Відповідно до ч.5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.
Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.
Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".
Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".
Положення зазначеного Закону мають зворотну дію в часі, зокрема, в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.
Суд наголошує на тому, що ч.4 ст. 388 ЦК України передбачає: «Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках». Тобто положення цієї статті регулюють правовідносини щодо витребування майна навіть при безоплатній його передачі.
Як зазначено вище, ухвалою суду від 18.04.2025 залучено до участі у справі правонаступника відповідача Онуфріївську селищну раду Олександрійського району Кіровоградської області у зв`язку з тим, що спадкова справа після смерті ОСОБА_1 не заведена, на день смерті в житловому приміщенні померла була зареєстрована одна. Суд врахував положення абз.2 п.24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування".
Суд враховує положення ст. 1277 ЦК України щодо відумерлості спадщини.
Відповідно до абз. 2 ч.4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.
Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.
За положеннями ст. 1 ЦПК України Цивільний процесуальний кодекс України, зокрема, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відповідно до ч.1 ст. 57 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.
Суд не погоджується із наведеними в судовому засіданні запереченнями та зазначає, що суд керується прямим приписом Закону, який має зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна. Зазначена норма має імперативний характер, прямо зобов`язує позивача внести кошти на депозит суду та надати документи на підтвердження цього. Вимога щодо внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості майна підлягає застосуванню у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна на день набрання чинності цим Законом, у тому числі на стадії підготовчого провадження, як у даному випадку. Доводи прокурора та позивача засновані на оцінці характеру набуття права власності відповідачем на спірну земельну ділянку, не можуть бути враховані на даній стадії провадження та не впливають на необхідність виконання процесуального обов`язку. Визначення такої обставини, як «добросовісного» чи «недобросовісного» набувача земельної ділянки, як зазначає прокурор, є предметом розгляду справи по суті під час з`ясування обставин справи та дослідження доказів. Слід зазначити, що внесення коштів це процесуальна передумова розгляду позову, а не оцінка його обґрунтованості. Мета нововведення - забезпечити баланс інтересів сторін на час розгляду справи, враховуючи можливі наслідки втрати майна у разі його витребування чи переходу права власності. Внесення коштів не є автоматичним визнанням правоти відповідача, це гарантійний механізм, який спрямований на баланс прав сторін на випадок задоволення позову, а не підтвердження обґрунтованості чи необґрунтованості вимог.
Враховуючи вищезазначену норму Закону позивачу необхідно внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви та надати суду документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду зазначених грошових коштів.
Реквізити депозитного рахунку для зарахування коштів:
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445
Банк отримувача ДКСУ, м.Київ
Код банку отримувача (МФО) 820172
З огляду на вищезазначене, суд доходить висновку про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, позивачу необхідно:
- надати до суду експертно-грошову оцінку земельної ділянки;
- в разі збільшення вартості спірної земельної ділянки, відповідно до експертно-грошової оцінки, доплатити розмір судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» (ст.4), документ підтверджуючий доплату судового збору надати до суду;
- внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, надати суду документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду зазначених грошових коштів.
Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Відповідно до ч.12 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.
Вразі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.13 ст. 187 ЦПК України).
Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У відповіності до ч.ч. 12-13 ст. 187 ЦПК України роз`яснити позивачу, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 23.07.2025.

Суддя Онуфріївського районного

суду Кіровоградської області В.В. Шульженко