465/6235/25
2/465/3555/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28.07.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Баран О.І., дослідивши матеріали позовної заяви за позовом.

позивач: Львівська міська рада (місцезнаходження: 79008, м. Львів, пл. Ринок, 1, ),

відповідач: ОСОБА_1 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:

Управління комунальної власності департаменту економічного розвитку Львівської міської ради (, місцезнаходження: 79008, м. Львів, пл. Галицька, 15),

предмет позову: витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

21 липня 2025 року до Франківського районного суду м. Львова надійшла указана позовна заява, відповідно до якої позивач просить суд витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 нежитлові (цокольні) приміщення загальною площею 33,3 кв.м. на АДРЕСА_2 на користь Львівської міської територіальної громади в особі Львівської міської ради.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вивчення матеріалів указаної позовної заяви встановлено, що вони не відповідають встановленим вимогам.

Вимога позивача є вимогою майнового характеру, тому підлягає грошовій оцінці, при цьому, вказана у позові ціна позову не ґрунтується на доказах, які б підтверджували дійсну вартість майна станом на день звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При зверненні з указаним позовом позивачем додано роздруківку платіжної інструкції про сплату судового збору у розмірі 7 797 грн.

Крім цього, як убачається із змісту позовної заяви при визначенні вартості майна позивач брав до уваги дані договору дарування від 20.06.2018, згідно із яким нежитлові (цокольні) приміщення під інд. ???, ???, ?? загальною площею 33,3 кв.м. на АДРЕСА_2 оцінено в суму 519 770 грн.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст. 176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Відтак, дані матеріалів позовної заяви не дозволяють встановити ціну позову щодо вимог майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просить позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 20.08.2020 у справі № 910/13737/19 судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22.12.1995, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Проте, аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову щодо вимог майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просить позивач.

Позивач в позові вказав ціну позову 519 770 грн (із вказаної суми сплатив судовий збір в сумі 7 797,00 грн), але будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості майна на день подання позовної заяви (зокрема звіту про оцінку майна, висновку експерта) не було надано, а також не наведено обставин і не зазначено доказів щодо неможливості визначення його дійсної вартості на час звернення до суду з позовом та, відповідно, визначення реальної ціни позову та сплати судового збору згідно із вимогами Закону України «Про судовий збір».

Отже, для правильного визначення ціни позову і суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду, тобто станом на 21.07.2025, та з урахуванням отриманих даних доплатити судовий збір.

Крім цього, у переліку додатків до позовної заяви зазначено: 2) копія рішення Франківського районного суду м. Львова від 14.11.2017 у справі №465/3627/17; 2) копія ухвали Франківського районного суду м. Львова від 10.07.2023 у справі №465/3627/17; 4) копія ухвали Франківського районного суду м. Львова від 29.05.2025 у справі №465/3627/17.

Перевіркою додатків до позовної заяви встановлено, що найменування додатка у позовній заяві не відповідає суті доданого до позовної заяви документа. Встановлено, що позивачем фактично додано роздруківки з Єдиного державного реєстру судових рішень із знеособленими даними.

У зв`язку із чим суддя пропонує позивачу надати засвідчені належним чином, відповідно до вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 № 814 відповідні копії судових рішень.

Пунктом 6 розділу XI указаної Інструкції, унормовано положення про те, що копія судового рішення повинна відповідати оригіналу та може бути виготовлена у паперовій формі шляхом:

виготовлення ксерокопії з оригіналу судового рішення, яке знаходиться в матеріалах справи;

роздруківки електронного примірника судового рішення, оригінал якого збережений в АСДС, який містить електронні підписи відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги";

роздруківки електронного примірника судового рішення, яке міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) в режимі повного доступу.

Пунктом 9 розділу XI указаної Інструкції, визначено вимоги до засвідчення копії судового рішення (документу), із зазначенням про те, що така засвідчується відміткою "Згідно з оригіналом" (без лапок). Крім того, на копії судового рішення (документу) може зазначатися інформація про те, що оригінал судового рішення (документу) знаходиться в матеріалах справи (кримінального провадження).

У разі засвідчення з оригіналу електронного документу, збереженого в АСДС, проставляється відмітка "Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду".

У разі засвідчення з оригіналу електронного документа, який міститься в ЄДРСР, проставляється відмітка "Виготовлено з ЄДРСР".

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка "Копія".

На копії документа зазначається найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені і прізвища, дати засвідчення копії.

Відмітка про засвідчення розміщується нижче реквізиту документа "Підпис".

Копія документа скріплюється відповідною печаткою суду.

Тож не будь-яка роздруківка електронного примірника судового рішення, яке міститься в ЄДРСР може відповідати критеріям ч. 2 ст.95 ЦПК України, але лише та, яка виготовлена в режимі повного доступу та засвідчена належним чином, відповідно до вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 № 814.

Вищевказані недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження у цій справі та призначити її до судового розгляду.

Суддя також приймає до уваги позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, висвітлену 07.02.2024 року у справі № 295/434/22, провадження № 61-10948св23, згідно з якої формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанню судового рішення та є порушенням» ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 08.03.2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, а є проявом забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків у відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суддя роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Львівської міської ради до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Управління комунальної власності департаменту економічного розвитку Львівської міської ради про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Баран О.І.