Справа № 752/8270/25
Провадження №: 2/752/5484/25
РІШЕННЯ

Іменем України

24.07.2025 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Кирильчук І.А.

при секретарі судового засідання - Замай А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у залі судового засідання в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» про захист прав споживачів,

в с т а н о в и в:

У квітні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» (далі - КС «Експрес Кредит Юніон Україна») про захист прав споживачів.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 18 жовтня 2021 року між ним та КС «Експрес Кредит Юніон Україна» укладено договір №9/10-21/В10 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Згідно умов договору, член кредитної спілки вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок до спілки в сумі 196 000 грн, а спілка приймає вклад на строк 13 місяців, тобто до 18 листопада 2022 року, та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених договором повернути члену кредитної спілки вклад та виплачувати проценти за ставкою 13,5% річних. Станом на день звернення до суду строк дії даного договору сплив, та настав термін повернення вкладу з відсотками, відповідно до умов договору. Проте, відповідач узятих на себе зобов`язань за договором не виконав, не повернув позивачу, у визначений договором строк, внесений ним вклад та нараховані відсотки, на неодноразові звернення позивача не відповідає. Враховуючи прострочення відповідачем виконання умов договору, позивач вважає, що у нього виникло право вимоги інфляційних збитків.

Враховуючи наведене, просить суд розірвати договір №9/10-21/В10; стягнути з КС «Експрес Кредит Юніон Україна» заборгованість за договором про залучення строкового внеску члена кредитної спілки, а саме суму вкладу за договором №9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповненням) в розмірі 196 000,00 грн. нараховані, але не виплачені відсотки в розмірі 27 969,04 грн, а також інфляційні втрати в розмірі 40 921,03 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 10 квітня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін), учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України.

У встановлений судом строк відповідач відзив на позов не подав.

Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, двічі направлявся за адресою місцезнаходження відповідача КС «Експрес Кредит Юніон Україна», проте повернувся до суду не врученим з відміткою оператора поштового зв`язку «Укрпошта» - «адресат відсутній за вказаною адресою».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Верховний Суд у постанові від 11 червня 2021 року у справі № 2-6236/11 сформулював висновок, за яким у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані позивачем докази, суд дійшов таких висновків.

Судом установлено, що 18 жовтня 2021 року між ОСОБА_1 та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна» укладено договір № 9/10-21/В10 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок.

Згідно п.1.1 Договору ОСОБА_1 вносить строковий внесок (вклад) у сумі 196 000,00 грн, а спілка приймає вклад на строк вказаний у п. 1.2. Договору та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених договором повернути члену КС вклад та виплатити проценти за ставкою, передбаченою пунктом 1.3. цього Договору.

На виконання умов Договору, ОСОБА_1 вніс вклад у розмірі 196 000,00 грн, що стверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру від 18 жовтня 2021 року №51.

Згідно п. 1.2. Договору, строк вкладу становив 13 місяців, тобто до 18 листопада 2022 року.

Відповідно до п.1.3 Договору процентна ставка за вкладом встановлюється у розмірі 13,5% річних, з виплатою процентів щомісячно 19 числа на вимогу члена.

Пункт 2.7 Договору передбачає повернення вкладу з настанням відповідного строку.

В період з 19 лютого 2022 року по 18 листопада 2022 року відповідач не здійснював щомісячно виплату процентів ОСОБА_1 відповідно до умов Договору та у строк повернення вкладу.

Пунктом 3.2.8. Договору передбачено можливість повернення вкладу та нарахованих проценти за вкладом по закінченні строку вкладу.

Згідно з п. 4.1. Договору порушенням умов цього договору є його невиконання, або неналежне виконання положень даного договору. Сторони несуть відповідальність за порушення умов цього договору згідно чинного законодавства України.

Як вбачається з наданого ОСОБА_1 розрахунку, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань, станом на день звернення до суду за договором № 9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, розмір основної суми вкладу становить 196 000,00 грн, відсотки - 27 969,04 грн.

Відповідачем вказаний розрахунок не спростований, власних розрахунків з даного приводу суду не подано, а тому даний розрахунок судом приймається, як достовірний.

07 березня 2025 року позивач звернувся до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» з вимогою, в якій просив повернути його вклад у розмірі 196 000,00 грн та відсотки з березня по листопад 2022 року, однак відповіді відповідачем не надано.

Частиною другою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону.

Згідно з частиною першою статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до статті 23 Закону України «Про кредитні спілки» внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності.

Кошти, що належать членам кредитної спілки, обліковуються окремо.

Кошти, що належать членам кредитної спілки, використовуються для надання кредитів членам кредитної спілки, а у разі наявності тимчасово вільних коштів членів кредитної спілки - можуть розміщуватися спілкою на депозитних рахунках в установах банків, які мають ліцензію на право роботи з вкладами громадян, і в об`єднаній кредитній спілці, а також у державні цінні папери, перелік яких встановлюється Уповноваженим органом, та облігації міжнародних фінансових організацій, що розміщуються на території України.

Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами.

За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу. Тому допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками.

Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 березня 2019 року в справі № 121/11524/17.

За змістом частини першої статті 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором.

Вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (статті 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»).

Згідно з частиною першою статті 1060 ЦК України договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Договором може бути передбачено внесення грошової суми на інших умовах її повернення.

За договором банківського вкладу на вимогу банк зобов`язаний видати вклад або його частину на першу вимогу вкладника. Умова договору банківського вкладу на вимогу про відмову від права на одержання вкладу на першу вимогу є нікчемною. За договором банківського строкового вкладу банк зобов`язаний видати вклад та нараховані проценти за цим вкладом із спливом строку, визначеного у договорі банківського вкладу. Повернення вкладникові банківського строкового вкладу та нарахованих процентів за цим вкладом на його вимогу до спливу строку або до настання інших обставин, визначених договором, можливе виключно у випадках, якщо це передбачено умовами договору банківського строкового вкладу (частини друга, третя статті 1060 ЦК України).

Судом установлено, що КС «Експрес Кредит Юніон Україна» не виплачує вклад та відсотки на вклад відповідно до умов договору № 9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021року.

У зв`язку із тривалим невиконанням відповідачем вищезазначених умов Договору, позивач позбавляється можливості отримувати дохід, на який він розраховував, укладаючи зазначений договір.

За таких обставин наявне істотне порушення умов договору № 9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року.

За приписами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Також суд зазначає, що відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності регулює Закону України «Про захист прав споживачів».

У вказаному вище Законі не визначено вичерпного переліку відносин, на які він поширюється, але з урахуванням характеру правовідносин, які ним регулюються, та керуючись загальними принципами цивільного судочинства і наявності в цивільних правовідносинах «слабкої сторони», якою є фізична особа - споживач, можна зробити висновок, що цим Законом регулюються відносини, які виникають з договорів купівлі-продажу, майнового найму (оренди надання комунальних послуг, прокату, перевезення, зберігання, доручення, комісії, фінансово- кредитних послуг тощо. І особливістю таких правовідносин є участь у них спеціального суб`єкта - споживача.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 10 цього Закону споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Враховуючи вищевикладене, вимоги позивача щодо стягнення депозитного вкладу в розмірі 196 000,00 грн та невиплачених відсотків в розмірі 27 969,04 грн підлягають задоволенню.

Щодо вимоги ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Постановою Верховного Суду України від 01 жовтня 2014 року у справі №6-113цс14 зазначено, що за змістом статті 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входить до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Відтак, з відповідача на користь позивача слід стягнути 40 921,03 грн інфляційних втрат.

Відповідач зазначеного позивачем розміру боргу не спростував, доказів у підтвердження виконання ним зобов`язання договором про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок та своїх розрахунків суду не надав.

Згідно положення статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності наявних у справі доказів, в розумінні ст. 76-81 ЦПК України, обставини справи, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог, суд вважає за можливе задовольнити позов, стягнувши з відповідача на користь позивача заборгованість за договором №9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповненням) в розмірі 196 000,00 грн нараховані, але не виплачені відсотки в розмірі 27 969,04 грн, а також інфляційні втрати в розмірі 40 921,03 грн.

Щодо вимог про розірвання договору №9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, суд дійшов наступного висновку.

Частиною другої статті 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 вересня 2021 року в справі № 727/898/19 (провадження № 61-7157св20) зазначено, що «у цивільному законодавстві закріплено конструкцію «розірвання договору» (статті 651 - 654 ЦК України). Вона охоплює собою розірвання договору: за згодою (домовленістю) сторін; за рішенням суду; внаслідок односторонньої відмови від договору. У спеціальних нормах ЦК України досить часто використовується формулювання «відмова від договору» (наприклад, у статтях 665, 739, 766, 782). Односторонню відмову від договору в тих випадках, коли вона допускається законом або договором, слід кваліфікувати як односторонній правочин, оскільки вона є волевиявленням особи, спеціально спрямованим на припинення цивільних прав та обов`язків».

Договір як універсальний регулятор приватних відносин, покликаний забезпечити їх регулювання та має бути направлений на встановлення, зміну або припинення приватних прав та обов`язків. За допомогою такого універсального регулятора приватних відносин як договір його сторони можуть регулювати, зокрема, вчинення між сторонами односторонніх правочинів, підстави для односторонньої відмови і коли ці правочини породжують відповідні правові наслідки щодо розірвання договору (див. подібний висновок в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 лютого 2023 року в справі № 465/5980/17 (провадження № 61-1178св20).

Оскільки відповідач не виконав належним чином умови договору №9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року, адже позивачу не повернув вклад та нараховані за ним відсотки, то в силу вимог частини другої статті 651 ЦК України оспорюваний договір підлягає розірванню у судовому порядку.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року, справа №761/24881/16-ц, у статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави для висновку про те, що сама по собі відсутність такої категорії у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому у статті 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки дана пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

За основу приймається те, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Відповідно до статті 141 ЦПК України, позивач при поданні позовної заяви звільнений від сплати судового збору, у зв`язку з чим з КС «Експрес Кредит Юніон Україна» підлягає стягненню на користь держави судовий збір в розмірі 3 860,10 грн (2 648,90 грн за вимоги майнового характеру та 1211,20 грн за вимогу немайнового характеру).

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 133, 137, 138, 141, 259, 263, 265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» про захист прав споживачів, - задовольнити.

Розірвати договір №9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, укладений між Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна» та ОСОБА_1 .

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» на користь ОСОБА_1 грошові кошти за договором про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок № 9/10-21/В10 від 18 жовтня 2021 року в сумі 196 000 (сто дев`яносто шість тисяч) грн 00 коп.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» на користь ОСОБА_1 27 969 (двадцять сім тисяч дев`ятсот шістдесят дев`ять) грн 04 коп . нарахованих та невиплачених відсотків та 40 921 (сорок тисяч дев`ятсот двадцять одну) грн 03 коп. інфляційних втрат.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» на користь держави судовий збір у розмірі 3 860 (три тисячі вісімсот шістдесят) грн 10 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Кредитна спілка «Експрес Кредит Юніон Україна», , місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 72.

Повне рішення суду виготовлено 24 липня 2025 року.

Суддя І. А. Кирильчук