Провадження № 2/643/5154/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2025

29 липня 2025 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до відповідачки ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту прав, а також дотримання правил підсудності та виконання вимог встановлених для форми, змісту позовної заяви.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно доп. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Однак, зміст позовної заяви не містить викладених обставин, якими обґрунтовуються вимоги про розірвання шлюбу. Тобто, у позовній заяві про розірвання шлюбу має бути зазначено дату й місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, чи є від шлюбу неповнолітні діти, при кому з батьків вони перебувають, пропозиції щодо участі подружжя в утриманні та вихованні дітей після розірвання шлюбу, чи заявляються інші вимоги, які може бути вирішено одночасно з позовною заявою про розірвання шлюбу.

Крім того, позивачем у позовній заяві зазначено, що за час перебування у шлюбі спільних дітей сторони не мають.

Положеннями ст. 106 СК України визначено, що подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Частиною 2 ст. 106 СК України передбачено, що орган державної реєстрації актів цивільного стану складає актовий запис про розірвання шлюбу після спливу одного місяця від дня подання такої заяви.

Таким чином, зі змісту ст. 106 СК України, вбачається, що шлюб між подружжям, яке не має дітей, розривається органом державної реєстрації актів цивільного стану.

Разом із тим, у позовній заяві не наведено причин неможливості розірвання шлюбу через органи державної реєстрації актів цивільного стану, зокрема, позивачем не вказано чи він звертався до відповідачки із вимогою подати заяву до органу державної реєстрації актів цивільного стану про розірвання шлюбу, чи було нею відмовлено в цьому, та що зумовило звернення до суду з цього приводу. Оскільки, у разі відсутності у шлюбі неповнолітніх дітей та відсутності спору про розірвання шлюбу, шлюб підлягає розірванню в органах реєстрації актів цивільного стану.

Тобто, з позовної заяви не вбачається наявності між сторонами спору про право.

Відтак, позивачем не обґрунтовано підстави звернення до суду із вказаною позовною заявою, оскільки в цьому випадку законом передбачений інший позасудовий порядок розірвання шлюбу.

Крім того, відповідно доп. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Пункт 3 прохальної частини позовної заяви викладено неконкретизовано, а саме не зазначено повні дані сторін (дата народження, тощо), не вказано який саме шлюб позивач просить розірвати, коли саме та між ким саме шлюб укладений.

Суд роз`яснює, що неконкретизованість позовних вимог може викликати в подальшому ускладнення виконання судового рішення. Так, відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Беручи до уваги зазначене вище, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначених недоліків.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви впродовж десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова