Справа № 635/4056/25
Провадження № 2/635/4236/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2025 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

секретар судового засідання Загайко Г.Я.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача Хоміч Артем Анатолійович,

відповідач Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду цивільну справі за позовом ОСОБА_1 до Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області про зняття арешту з нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до відповідача Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області, яким просить зняти арешт з будинку АДРЕСА_1 та зняти запис про арешт № 5565682 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, як такого, що не підтверджений належними правовими підставами та порушує право позивача на мирне володіння майном. Також просить зобов`язати Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом виключення запису про арешт № 5565682 щодо будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 травня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 травня 2025 року 10 червня 2025 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

01 липня 2025 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Хоміча А.А., через особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд», до суду надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача, в якому просить суд замінити неналежного відповідача Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області на належного відповідача Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області.

На обґрунтування клопотання представник позивача ОСОБА_1 адвокат Хоміч А.А. зазначив таке.

24 червня 2025 року від Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача, в якому остання просить у зв`язку зі змінами у структурі та штатному розписі державних нотаріальних контор та відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 3623/5 від 19 листопада 2018 року «Про перейменування» та реорганізацію деяких державних контор» Перша державна нотаріальна контора Харківського району перейменована у Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області, а Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області реорганізована шляхом приєднання до Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області. Представник позивача Хоміч А.А. зазначив, що юридична особа Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області припинена, у зв`язку з чим необхідно замінити неналежного відповідача Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області на належного відповідача Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Хоміч А.А. у підготовче засідання не з`явився, в клопотанні про заміну неналежного відповідача просив суд здійснити розгляд зазначеного клопотання за відсутності представника позивача.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, заступник завідувача Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Тетяна Радіонова надала до суду заяву, зі змісту якої слідує, що Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області, яка є правонаступником Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області, повістку про виклик до суду по даній справі отримали, просить суд здійснювати розгляд даної справи за відсутності представника Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області.

Крім того, заступник завідувача Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Тетяна Радіонова надала до суду клопотання про заміну неналежного відповідача, яка по суті є запереченням на визначення позивачем належним відповідачем нотаріуса, з тих підстав, що нотаріус взагалі не може бути відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією. Крім того, зазначила, що у зв`язку зі змінами у структурі та штатному розписі державних нотаріальних контор відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 3623/5 від 19 листопада 2018 року Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області реорганізована шляхом приєднання до Харківської районної державної нотаріальної контори, і наразі юридична особа Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області припинена.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним замінити відповідача Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області відповідачем Харківською районною державною нотаріальною конторою Харківської області з огляду на таке.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Відповідно частини 2 статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За змістом статті 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Відповідачем є та зі сторін у процесі, яка вказується позивачем як порушник його права. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Тому, неналежним відповідачем є особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона повинна відповідати за пред`явленим позовом.

Як випливає зі змісту статтей 51, 175 ЦПК на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд, при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Якщо позивач помилився відносно обов`язку відповідача щодо поновлення порушеного права, суд має виходити із положень статті 51 ЦПК України та з урахуванням частини 5 статті 12 ЦПК України, роз`яснити позивачеві право на заміну неналежного відповідача.

Таким чином, суд, як орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до закону, має право й зобов`язаний визначити суб`єктний склад учасників процесу залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Це передбачено пунктом 1 частини 1 статті 189 ЦПК та іншими нормами процесуального права, які передбачають заміну неналежного відповідача чи залучення співвідповідачів.

Відповідно до частини 1, 2 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовом до відповідача Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області, проте у зв`язку із змінами у структурі та штатному розписі державних нотаріальних контор на підставі наказу Міністерства юстиції України №3623/5 від 19 листопада 2018 року «Про перейменування та реорганізацію деяких державних контор» Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області перейменована у Харківську районну державну нотаріальну контору, а Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області реорганізована шляхом приєднання до Харківської районної державної нотаріальної контори, юридична особа Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області припинена. Дана інформація є загальнодоступною.

Отже, Друга державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області не може бути відповідачем по справі в зв`язку з припиненням юридичної особи.

Щодо доводів відповідача про те, що нотаріус не може бути відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією, суд зазначає таке.

Представник позивача, будучи ознайомленим із з клопотанням представника відповідача про заміну неналежного відповідача, у своєму клопотанні про заміну неналежного відповідача наполягає на заміні неналежного відповідача на відповідача Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області, будь-яких клопотань чи заяв щодо заміни іншим відповідачем чи залучення іншого співвідповідача позивач та його представник суду не надали.

Як було зазначено вище, положення цивільного процесуального закону України надає виключно позивачу право щодо визначення відповідачів у справі, предмета та підстави спору. Лише за клопотанням позивача суд замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Враховуючи зазначене суд обмежений змістом клопотання позивача при вирішенні питання про заміну неналежного відповідача належним. З огляду на зазначене, суд висновує про необхідність заміни первісного відповідача у справі Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області на відповідача Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області.

Керуючись статтями 12, 13, 33, 48, 51, 76, 81, 83, 89, 175, 189, 263 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Хоміча Артема Анатолійовича про заміну неналежного відповідача задовільнити.

Замінити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області про зняття арешту з нерухомого майна неналежного відповідача Другу державну нотаріальну контору Харківського району Харківської області на відповідача Харківську районну державну нотаріальну контору Харківської області.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк із дня вручення даної ухвали для надання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) відповідачем одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до частини 1 статті 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини 3-5 статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Т.В. Бобко