Справа № 629/5126/25
Провадження № 2/629/1453/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2025 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці і соціального захисту населення Лозівської міської ради Харківської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визнати протиправними дії Управління соціального захисту населення Лозівської міської ради Харківської області щодо відмови в наданні субсидії, а також щодо призначення і виплати державної соціальної допомоги, постанова №261 від 02.04.2005; зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Лозівської міської ради погасити борги, які накопичилися у нього, ОСОБА_2 із-за їхніх неправомірних дій; зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Лозівської міської ради виплатити йому, ОСОБА_2 кошти, які так і не надійшли на його рахунки, за той час, коли йому було призначено субсидію на кінець 2020 року і початок 2021 року, а також за 2 роки на дрова, коли було незаконно відключено газопостачання до його оселі, за адресою: АДРЕСА_1 , а також за сплату судових зборів та моральну шкоду, в загальній сумі 150000 грн.; зобов`язати «Газорозподільні мережі України» в Харківській області виплатити йому, ОСОБА_2 , за 2 роки компенсацію, які він переніс, у зв`язку з їхніми неправомірними діями в розмірі 120000 грн.; зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення Лозівської міської ради призначити державну соціальну допомогу, він, ОСОБА_2 є людиною, яка досягла 80 річного віку це постанова Кабінету Міністрів України №261 від 02.04.2005, проживає один і все своє життя пропрацював на економіку своєї України.

Також надав клопотання про відстрочення та стягнення з відповідача судового збору, оскільки він є людиною похилого віку, проживає один та із-за неправомірних дій державних органів ні субсидією, ні пільгами не користується. Має пільги відповідно до ЗУ «Про соціальний захист дітей війни». До вказаного клопотання додав довідку УПСЗН та копію паспорта.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.175,177 ЦПК України, виходячи з наступного.

В порушення вимог ч.3,4 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1,4 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем у позові зазначено два відповідача, а додано до матеріалів справи лише одну копію позовної заяви із додатками.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Судом зазначено, що позивач ОСОБА_2 не належить до осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Крім того, суд акцентує увагу на тому, що у ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Таким чином, позивач не належить до пільгових категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору, не подавав клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, а відтак судовий збір має справлятися на загальних підставах.

Відтак, позивач ОСОБА_2 не звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відповідному співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено в розмірі 3028,00 гривні.

Відтак, позивачу ОСОБА_2 , враховуючи заявлені ним вимоги про визнання протиправними дій відповідачів, необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Крім цього, Постановою по справі №761/11472/15-ц від 28.11.2018 року, Верховний суд роз`яснив, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, якщо позивач визначив її у грошовому вимірі. Тому в такому випадку судовий збір оплачується за правилами подання позову майнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, позивачу ОСОБА_2 , враховуючи заявлені ним вимоги про стягнення моральної шкоди, необхідно зазначити окремо її суму та сплатити судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Таким чином, позивачу необхідно виправити зазначені недоліки позовної заяви.

Відповідно до ст.185 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177,185,258,260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці і соціального захисту населення Лозівської міської ради Харківської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали виправити недоліки заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Олександр ТКАЧЕНКО