провадження № 2/753/9886/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Державна інспекція архітектури та містобудування України, про виділення частки нерухомого майна у натурі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, третя особа - Державна інспекція архітектури та містобудування України, про виділення частки нерухомого майна у натурі.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ст.ст. 175, 177 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви при подачі її до суду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2025року дана заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Позивач належним чином повідомлений про залишення позову без руху для усунення недоліків, що підтверджується заявою від 24 липня 2025 року, яка надійшла до суду 28 липня 2025 року за вх.№ 58094, й передана судді 30 липня 2025 року, про усунення недоліків.

Суддя, перевіривши дотримання позивачем вимог закону, вважає, що станом на час постановлення ухвали недоліки усунені не уцілому, а саме: не зазначена повна поштова адреса відповідача (відсутні номер квартири у багатоквартирному будинку, поштовий індекс), не дотримані вимоги ст.177 ЦПК України, зокрема, не додані до позовної докази сплати судового збору при зверненні позивачем до суду, всупереч цьому такі платіжні документи надані у порядку усунення недоліків лише для суду, що впливає на порушення права відповідача бути обізнаним про понесені позивачем витрати судового збору,не зазначена дійсна ціна позову станом на час звернення до суду відповідно до п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України (І. житловий будинок, ІІ. земельна ділянка), а зазначена - не відповідає дійсності (ціна позивачем зазначена щодо вартості частини будинку без урахування вартості земельної ділянки).

Зазначені недоліки не дають правових підстав для відкриття провадження по справі.

Відповідно до частини третьої статті 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Таким чином, позовна вимога про виділ у натурі частки з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є вимогою майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 березня 2023 року у справі № 591/3750/20.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до вимог частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст. 185 ЦПК України).

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч.6 ст. 185 ЦПК України).

При цьому суддя враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі вищенаведеного та, керуючись ч.ч.3, 5, 6 ст. 185 ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Державна інспекція архітектури та містобудування України, про виділення частки нерухомого майна у натурі,- вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: