25.07.2025 Єдиний унікальний № 371/621/25
провадження № 2/371/567/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

25 липня 2025 року м. Миронівка

ЄУН 371/621/25

Провадження № 2/371/567/25

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Капшук Л.О.,

секретаря судових засідань Семерей Л.М.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засіданні справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що відповідач за договором позики від 21 лютого 2024 року отримала у нього кошти у сумі 1167000,00 грн, яка на момент отримання коштів у позику складала 30000,00 доларів США. Про отримання грошових коштів вона 21 лютого 2024 року склала власноручно написану розписку. Позику у встановлений строк не повернула.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 03 червня 2025 року, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Справа перебуває на стадії підготовчого провадження, у справі призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання з?явилася учасники судової справи -представник позивача, відповідач та представник відповідача.

Відповідно до частин першої та другої статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

До початку підготовчого засідання в межах строків, встановлених судом, 23 червня 2025 року відповідач ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву до ОСОБА_5 про визнання недійсними договору позики та розписки про отримання позики.

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що коштів від ОСОБА_4 вона у позику не отримувала, а договір позики та розписка від 21 лютого 2025 року були підписані нею внаслідок застосування до неї психологічного тиску та фізичного насилля з боку відповідача та його брата ОСОБА_6 . Посилаючись на приписи частини першої та третьої статті 215, статті 231 ЦК України, частин першої третьої та п?ятої статті 203 ЦК України, просила визнати недійсними договір позики від 21 лютого 2024 року, укладений між нею та ОСОБА_4 та розписку від 21 лютого 2024 року.

У підготовчому засіданні відповідач та її представник просили прийняти зустрічний позов до розгляду.

Представник позивача проти задоволення такого клопотання не заперечив.

Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог статті 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Зустрічний позов відповідача ОСОБА_2 взаємопов`язаний з первісним позовом. Викладена у зустрічній позовній заяві вимога стосується предмета первісного позову, задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Підстав для повернення зустрічної позовної заяви та відмови у відкритті провадження у справі немає.

Форма і зміст поданої зустрічної позовної заяви відповідають вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

22 липня 2025 року відповідач ОСОБА_2 подала клопотання про виклик свідків.

Клопотання відповідача про виклик свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 обґрунтоване тими обставинами, що вказаним особам відомі фактичні дані, якими відповідач обґрунтовує свої заперення проти задоволення позовних вимог, зокрема щодо застосування психологічного та фізичного насилля під час написання відповідачем боргової розписки.

Представник позивача заперечив проти задоволення клопотання про виклик свідків, мотивуючи свою позицію тим, що показаннями свідків не може доводитися факт укладення між сторонами договору позики та виконання зобов`язання за ним.

Щодо вказаного клопотання суд зазначає таке.

Згідно статті 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. В ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Законодавець як одну із засад (принципів) цивільного судочинства визначає змагальність сторін, що зумовлює обов`язок суду, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України.

Отже, суд зобов`язаний забезпечити дійсно змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав та виконання покладених на них процесуальних обов`язків, оскільки протилежне матиме наслідком порушення гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд.

За мотивами клопотання та представника відповідача, свідки можуть підтвердити факти застосування психологічного тиску та фізичного насилля під час написання боргової розписки.

Поряд з цим, відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 218 ЦК України, заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків.

Показаннями сторони та показами свідків не може доводитись факт виконання зобов`язання за договором. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18 липня 2018 року у справі № 143/280/17 (провадження № 61-33033св18), від 02 вересня 2020 року у справі № 569/24347/18 (провадження № 61-16630св19),

У постанові від 13 вересня 2023 року № 369/7355/21 (провадження № 61-992св23) Верховний Суд дійшов висновку, що показаннями свідків не може доводитися факт укладення між сторонами договору позики та виконання зобов`язання за ним.

Показання свідків не можуть бути допустимим доказом безгрошовості позики або доводити факт укладення між сторонами договору позики та виконання зобов`язання за ним. (постанова Верховного Суду від 27 вересня 2023 року у справі № 756/9498/19)

Отже, показаннями свідків не може доводитися факт укладення між сторонами договору позики (вчинення правочину), та факт виконання зобов`язання за ним.

Якщо договір позики має бути укладений у письмовій формі, рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків для підтвердження того, що гроші або речі насправді не були одержані позичальником від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором. Це положення не застосовується до випадків, коли договір був укладений під впливом обману, насильства, зловмисної домовленості представника позичальника з позикодавцем або під впливом тяжкої обставини.

Тобто, показання свідків можуть бути прийняті судом як доказ, але лише в комплексі з іншими основними доказами та коли в справі йде мова про зловмисну поведінку однієї із сторін.

З огляду на ті обставини, що мотиви зустрічного позову стосуються зловмисної поведінки однієї зі сторін договору позики, суд вважає доцільним реалізувати право іншої сторони угоди довести факт такої поведінки.

Заява представника відповідача про виклик свідків за змістом відповідає вимогам статей 91, 183 ЦПК України.

Згідно правил статті 69 ЦПК України, свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Суду не надано доказів, що особи, про допит яких заявлене клопотання, зокрема, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , є такими, що не можуть бути допитані як свідки згідно правил частини 1 статті 70 ЦПК України.

Відповідно до пункту третього частини другої статті 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд не вбачає підстав для надання позивачу ОСОБА_4 строку для подачі відзиву на зустрічну позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти зустрічного позову, до суду та відповідачу ОСОБА_2 , оскільки такі дії позивачем вчинено, копія відзиву 14 липня 2025 року подана до суду з підтвердженням направлення ОСОБА_2 копії відзиву та доданих до нього документів.

Відповідачем ОСОБА_2 та її представником ОСОБА_3 не заявлено клопотань про відкладення підготовчого засідання для надання строку для підготовки відповіді на відзив з викладенням письмово своїх міркувань, аргументів, надання відповідних доказів.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що підстави для відкладення підготовчого засідання відсутні, під час підготовчого провадження передбачені статтею 197 ЦПК України дії виконано, спір між сторонами не врегульовано.

Згідно із пунтом 15 частини другої статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

На підставі частини першої статті 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підстав для залишення позову без розгляду, зупинення провадження у справі чи закриття такого немає.

Обставин, що перешкоджали б призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Суд провів підготовчі дії, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, які є достатніми для закриття підготовчого провадження і призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 91, 193, 196 - 198, 200, 260, 263, 352, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання договорому позики недійсним об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання договору позики недійсним.

Цивільну справу призначити до судового розгляду по суті на 10 годину 00 хвилин 19 серпня 2025 року.

В судове засідання викликати учасників справи.

З`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, здійснити на підставі доказів, що зібрані у справі.

В судове засідання викликати свідків :

ОСОБА_7 , адреса зареєстрованого місця проживання: будинок під номером АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_9 , адреса зареєстрованого місця проживання: будинок під номером АДРЕСА_2 ;

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від надання показань на вимогу суду.

З`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, здійснити на підставі доказів, що зібрані у справі.

Копію ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті надіслати сторонам.

Роз`яснити учасникам справи положення частин третьої-п`ятої статті 223 ЦПК України, за якими :

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mr.ko.court.gov.ua/sud1017/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Капшук