ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 376/3274/23
Провадження № 2/362/2494/25
У Х В А Л А

02.06.2025 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до Васильківської міської ради Київської області, Гребінківської селищної ради, Ставищенської селищної ради, про визнання права власності на майно,

в с т а н о в и в :

До Васильківського міськрайонного суду Київської області із Сквирського районного суду Київської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до Васильківської міської ради Київської області, Гребінківської селищної ради, Ставищенської селищної ради, про визнання права власності на майно в якому просять визнати за ОСОБА_2 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Саливонківської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :02:001:0013, призначена для ведення особистого селянського господарства; визнати за ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку, площею 0,05 га, яка розташована на території колишньої Винарівської сільської ради Ставищенського району Київської області, кадастровий номер: :02:001:0700, призначена для індивідуального садівництва; визнати за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Великовільшанської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :03:013:0009, призначена для ведення особистого селянського господарства; Визнати за ОСОБА_5 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :04:002:0008, призначена для ведення особистого селянського господарства; визнати за ОСОБА_6 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :04:003:0034, призначена для ведення особистого селянського господарства; визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку, площею 0,1200 га, яка розташована на території колишньої Яцьківської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :02:026:0009, призначена для індивідуального садівництва; визнати за ОСОБА_8 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Тростинської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :03:006:0048, призначена для ведення особистого селянського господарства; Визнати за ОСОБА_9 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Тростинської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :02:034:0004, призначена для ведення особистого селянського господарств; Визнати за ОСОБА_12 право власності на земельну ділянку, площею 1,4000 га, яка розташована на території колишньої Кодаківської сільської ради Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :02:001:0002, призначена для ведення особистого селянського господарства; визнати за ОСОБА_10 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Саливонківської сільської ради (за межами населеного пункту) Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :02:001:0006, призначена для ведення особистого селянського господарства; визнати за ОСОБА_11 право власності на земельну ділянку, площею 2,0000 га, яка розташована на території колишньої Саливонківської сільської ради (за межами населеного пункту) Васильківського району Київської області, кадастровий номер: :03:002:0008, призначена для ведення особистого селянського господарства.

Заочним рішенням Сквирського районного суду Київської області від 24.11.2023 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до Васильківської міської ради Київської області, Гребінківської селищної ради, Ставищенської селищної ради, про визнання права власності на майно задоволено.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 09.01.2025 року заяву Гребінківської селищної ради Білоцерківського району Київської області про скасування заочного рішення Сквирського районного суду Київської області № 376/3274/23 від 24.11.2023 року та закриття провадження по справі № 376/3274/23 в частині (в порядку ст.ст. 255, 288 ЦПК України) задоволено та скасовано заочне рішення від 24.11.2023 року. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 07.03.2025 року вказану цивільну справу, передано за підсудністю до Васильківського міськрайонного суду Київської області (т. 2 а.с.191).

Вивчивши позовну заяву та дослідивши долучені до неї матеріали, суд приходить до висновку, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Але, із позовної заяви взагалі не зрозуміло ким порушено їх право на отримання згідно чинного законодавства права власності на земельні ділянки (відповідні відмови уповноважених на це осіб).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності, витребування або повернення майна, виділ у натурі частки майна є майновими, оскільки за своєю правовою природою пов`язані з підтвердженням прав на майно (постанова ВС від 24.01.2018 року у справі № 916/1220/17, ухвала ВС від 04.03.2019 року у справі № 923/441/18, ухвала ВС від 30.03.2023 року у справі № 591/3750/20).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом,що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Як вбачається, позивачем не зазначено ціну позову та позовна заява з доданими до неї документами не містить відомостей про дійсну вартість майна на час пред`явлення позову, а тому позивачам слід надати суду докази про дійсну вартість кожного спірного нерухомого майна на час звернення до суду.

Згідно з п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою забезпечення повного захисту прав та інтересів позивачів, суд пропонує останнім усунути вищезазначені недоліки позовної заяви, а саме: визначити відповідну ціну позову, та сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн.

У разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачами ціни позову стосовно спірного майна, у такому разі слід вважати встановленим судом, що належить до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає сплаті в сумі 15 140,00 грн.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачами заявлено 11 вимог майнового характеру, однак до матеріалів справи долучено квитанцію про сплату судового збору у сумі 1073,60 грн. за відсутністю звіту про оцінку майна.

А тому позивачам потрібно надати до суду підтверджуючі документи про доплату судового збору кожним, разом із визначенням відповідної оцінки майна, та сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», але не менше 1211,20 грн. та не більше 15 140,00 грн або у разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову стосовно спірного майна, у такому разі належить до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає сплаті в сумі 15 140,00 грн. кожним позивачем окремим платіжним дорученням.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку застосувати вимоги ч. 11 ст.187 ЦПК України та надати позивачам строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до Васильківської міської ради Київської області, Гребінківської селищної ради, Ставищенської селищної ради, про визнання права власності на майно - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М.Лебідь-Гавенко