УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

28 липня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2025 року у справі за позовом ТОВ "БД Сервіс Миру" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Протокольною ухвалою Києво - Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2025 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову.

Не погодившись з ухвалою суду, 19 травня 2025 року ОСОБА_1 через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом ухвалою від 26 травня 2025 року було витребувано матеріали цивільної справи № 369/15582/23 у суду першої інстанції, 05 червня 2025 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2025 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме в порушені вимог ст. 354 ЦПК України, зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження, судом апеляційної інстанції визнано не поважними, а тому апелянт мав надати до суду інші докази поважності причини пропуску строку в період з 03 лютого 2025 року по 18 лютого 2025 року.

08 липня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшла заява апелянта на виконання ухвали суду від 25 червня 2025 року.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 23 лютого 2021 року (справа №263/4637/18, провадження №14-126цс20) за змістом ч.6 ст.357 ЦПК України на стадії відкриття апеляційного провадження суддя-доповідач одноособово може вирішити лише питання залишення апеляційної скарги без руху. Питання щодо повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті та відкриття апеляційного провадження вирішує суд апеляційної інстанції. Його склад визначений у ч.3 ст.34 ЦПК України, що міститься у Главі 3 розділу І «Загальні положення» ЦПК України. Згідно з приписом вказаної частини перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції здійснює колегія суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів. Велика Палата Верховного Суду вважає, що слова «суд апеляційної інстанції» вжитті у ч.ч.1,2 ст.358 ЦПК України, треба розуміти як колегію суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів у світлі загальних положень ЦПК України щодо складу суду, який здійснює перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції (ч.3 ст.34 ЦПК України).

Враховуючи вказану правову позицію, судом апеляційної інстанції не було вирішено питання про відкриття апеляційного провадження у визначений частиною 2 статті 359 ЦПК України строк у зв`язку з відсутністю членів колегії.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2025 року у справі за позовом ТОВ "БД Сервіс Миру" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- суд апеляційної інстанції дійшов до висновку, що слід відмовити у відкритті провадження у справі, зважаючи на наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу. У разі пропущення зазначеного строку з причин, визнаних поважними, суд апеляційної інстанції за заявою особи, яка подала скаргу, може поновити цей строк.

В заяві про усунення недоліків, апелянт зазначає, що з 04.02.2025-18.02.2025 року щодня була значна кількість повітряних тривог, задля безпеки власного життя він змушений був перебувати в укритті де відсутній нормальний доступ до мережі інтернет та належні умови для підготовки апеляційної скарги, а тому вважає, що такий строк був пропущений з форс- мажорних обставин та підлягає поновленню.

До вищевказаних твердження апелянта, суд апеляційної інстанції ставиться критично, оскільки Верховний Суд в ухвалі від 10 березня 2023 року по справі №540/1285/22 зазначив, що питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення такого строку у всіх абсолютно випадках.

А тому вказані апелянтом причини, суд апеляційної інстанції визнає не поважними та такими, які не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим апелянт зазначає, що в судовому засіданні 03.02.2025 року суд першої інстанції не проголошував учасникам справи про протокольну форму ухвали без оформлення її повного тексту окремим письмовим документом, не повідомляв іншим належним чином про протокольну форму ухвали, не роз`яснював учасникам справи право на апеляційне оскарження такої ухвали, короткотривале проголошення судом рішення про відмову у прийнятті зустрічного позову звучало та логічно сприймалось за змістом як проголошення скороченого тексту рішення і відповідно повний текст ухвали не був вручений в день його проголошення, а тому судом була створена невизначеність, що ввело в оману Відповідача та його представника.

До тверджень викладених апелянтом в своїй заяві, суд апеляційної інстанції ставиться критично. Відповідно до частин четвертої, п`ятої та восьмої ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання. Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах.

Відповідно до аудиозапису судового засідання, який міститься в матеріалах справи від 03.02.2025 року встановлено, що ОСОБА_1 , брав участь у справі в режимі відеоконференції. Разом з тим відповідно до протоколу судового засідання від 03.02.2025 року в судовому засіданні був присутній представник Відповідача - адвокат Топій М.Ю., тобто відповідачеві надавалась належна правова допомога фахівцем в галузі права, який виконує покладені на нього функціональні обов`язки представника в цивільному процесі, що свідчить про захищеність прав відповідача під час розгляду справи.

Крім того з протоколу судового засідання вбачається, що суд роз`яснив стороні відповідача право подати позов на загальних підставах. Виходячи з вищезазначеного суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що право відповідача не порушено, оскільки суд роз`яснив, що останній не позбавлений це питання вирішити у інший спосіб, шляхом ініціювання нового позову.

Окрім того, апеляційний суд зауважує, що відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Ураховуючи вищевикладене та, відповідно до вимог ст. ст. 185, 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 03 лютого 2025 року у справі за позовом ТОВ "БД Сервіс Миру" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Апелянту надіслати копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова