Провадження №2/523/5942/25
У Х В А Л А

"23" липня 2025 р. м. Одеса

Суддя Пересипського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Пересипського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (, адреса: м. Одеса, вул. Ак. Заболотного, буд. 38-А) про зняття арешту з усього нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Пересипського районного суду м. Одеси із позовною заявою до Пересипського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту з усього нерухомого майна.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що під час оформлення договору купівлі-продажу позивачу стало відомо про наявність арешту майна та оголошення заборони його відчуження.

За повідомленням Пересипського ВДВС позивачу стало відомо, що при перевірці АСВП та згідно відомостей із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно виявлено: арешт на майно боржника: все нерухоме майно (обтяження № 7837605) накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 44761985 від 07.11.2014 року видавник Перший Суворовський ВДВС та арешт на майно боржника: все нерухоме майно (обтяження № 9809461) накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 45335373 від 07.05.2015 року видавник Перший Суворовський ВДВС.

З урахуванням викладеного позивач просить: зняти арешт з усього нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 запис обтяження: 7837605 та запис обтяження № 9809461.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ознайомившись з позовом та документами доданими до нього, суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч.ч.5,6 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 ст. 83 ЦПК України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено, крім іншого: який доказ витребовується та вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позовних вимог є зняття арешту з усього нерухомого майна, що належить позивачу.

З даного приводу суд зазначає, що відповідно до положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України - позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою. Згідно ч. 2 цієї норми Закону - позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

З даного приводу слід зазначити, що позивачем до позовної заяви не надано доказів щодо місця знаходження всього нерухомого майна.

Так. відповідно до відповіді з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, встановлено, що за позивачем зареєстровано права власності на декілька земельних ділянок, та квартиру.

Крім іншого, суд вважає за доцільне звернути увагу позивача щодо кола осіб визначених у позові про зняття арешту.

Згідно з ч. 1 ст.42 та ч. 1 ст.48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанови від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18, від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16, від 07 квітня 2021 року у справі № 174/474/17).

Відповідно до Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Враховуючи що позивачем до позовної заяви в супереч вимог ст. 76, 177 ЦПК України не надано вищезазначених доказів, а оскільки, без наявності даних доказів/відомостей вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, суддя вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків. Також, в порушення вимог ст.ст. 42, 48 ЦПК України позивачем не визначено належне коло учасників судового процесу.

Вищевикладене не дає можливість суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 187, 260, 261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пересипського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зняття арешту з усього нерухомого майна- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десять днів з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням вимог викладених в ухвалі суду, а саме:

- надати суду документи, докази та/або відомості на підтвердження вимог передбачених ст. 30 ЦПК України.

- вирішити питання (надати позовну заяву) з зазначенням належного кола учасників судового процесу, в порядку передбаченому діючим законодавством.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: