Справа № 650/3597/25
Провадження № 2/650/377/25
УХВАЛА

про відмову в забезпеченні позову

29 липня 2025 року селище Велика Олександрівка

Суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області Сікора О.О., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,

встановив:

04 червня 2025 року до суду надійшла зазначена заява в якій представник просить вжити заходи щодо забезпечення позову шляхом накладення заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державному реєстратору місцевого самоврядування чи ЦНАП або нотаріусам по всій території України здійснювати або вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно земельної ділянки, кадастровий номер якої :06:035:0020, котра належить заявниці ОСОБА_2 , яка знаходяться на території колишньої Новорайської сільської ради, Бериславського району Херсонської області

Обґрунтовуючи вимоги поданої заяви, представник зазначив, що ОСОБА_2 є власницею земельної ділянки кадастровий номер :06:035:0020, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю ІІІ-ХС № 029748 від 30.05.2001 року.

Представник заявниці вказав, що остання має намір звернутися до Великоолександрівського районного суду з позовною заявою до ТОВ «ЮТС-АГРОПРОДУКТ» та ТОВ «ПЕРЕМОГА-ПЛЮС» про розірвання договору оренди у зв`язку із систематичною несплатою орендної плати за два і більше років. Як зазначено у заяві, суть позовних вимог буде викладена та детально обґрунтована під час подання позову.

На підтвердження необхідності забезпечення позову до його подання представник зазначив, що ТОВ «ЮТС-АГРОПРОДУКТ», яке є чинним орендарем земельної ділянки, починаючи з 17.04.2025 року, не виконавши свої зобов`язання за договором оренди, укладає договори про відчуження права оренди іншим юридичним особам, зокрема з ТОВ «ПЕРЕМОГА-ПЛЮС». На переконання представника, ці дії вчиняються з метою уникнення відповідальності за невиплату орендної плати та унеможливлення виконання майбутнього судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Крім того, представник заявниці звернув увагу суду на те, що зазначені правочини мають ознаки фіктивності, оскільки вчиняються без реального наміру створення правових наслідків, передбачених такими договорами, і спрямовані виключно на ухилення від виконання обов`язків перед орендодавцями. На підтвердження цього посилається, зокрема, на відкриті дані Державного земельного кадастру, повідомлення інших орендодавців, а також характер і строки укладення договорів відчуження права оренди.

У зв`язку з викладеним, представник вважає, що існують підстави для застосування заходів забезпечення позову до подання позовної заяви, оскільки існує реальна загроза утруднення або унеможливлення виконання судового рішення у разі його ухвалення на користь заявниці.

Представник просить суд вжити заходів забезпечення позову у вигляді заборони органам державної реєстрації, державним реєстраторам, нотаріусам та посадовим особам органів місцевого самоврядування по всій території України вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вищезазначеної земельної ділянки.

Також у заяві надано посилання на положення статей 149151 ЦПК України, а також роз`яснення, викладені в постанові Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 лютого 2006 року, які стосуються порядку та підстав застосування заходів забезпечення позову. Представник звернув увагу суду на наявність достатньо обґрунтованого припущення щодо можливого утруднення виконання рішення суду у разі невжиття вказаного заходу.

Відповідно до частини третьої статті 153 ЦПК України заява розглядається без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали заяви та вивчивши доводи наведені представником, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Положеннями статті 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно до частини четвертої статті 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

За змістом статті 51 ЦПК України забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У заяві про забезпечення позову обов`язково зазначаються: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, тобто обґрунтування, чому невжиття заходів забезпечення може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду і як саме, захід забезпечення позову, який належить застосовувати, з обґрунтуванням його необхідності, тобто вказівка на спосіб забезпечення позову, який на думку заявника, є найбільш адекватним, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде ухвалене на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суди повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу».

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20 та від 31 січня 2023 року у справі №295/5244/22.

З матеріалів заяви про забезпечення позову та доданих до неї документів, вбачається, що ОСОБА_2 на час подання заяви про забезпечення позову мала намір звернутися до Великоолександрівського районного суду за захистом своїх порушених прав з позовною заявою до ТОВ «ЮТС-АГРОПРОДУКТ» та ТОВ «ПЕРЕМОГА-ПЛЮС», про розірвання договору оренди землі. Згідно з вимогами частини четвертої статті 152 ЦПК України, позовна заява повинна бути подана протягом десяти днів з дня подання заяви про забезпечення позову.

Однак, у даному випадку ухвалу про забезпечення позову суд не постановляв, а на момент розгляду заяви встановлено, що позовну заяву подано з порушенням встановленого законом строку.

За таких обставин, на момент вирішення заяви про забезпечення позову відсутній предмет для її розгляду, оскільки заявником не виконано процесуальну умову, необхідну для застосування заходів забезпечення позову, а саме своєчасне подання позовної заяви.

У зв`язку з цим, вжиття заходів забезпечення позову в межах цієї заяви є неактуальним та необґрунтованим, а заявник у разі потреби має право звернутися із новою заявою про забезпечення позову вже в межах іншої справи.

Одночасно суд зазначає, що дата розгляду даної заяви обумовлена надмірним судовим навантаженням у Великоолександрівському районному суді Херсонської області, пов`язаним із кількістю працюючих суддів та визначеною територіальною підсудністю судових справ: Бериславського районного суду Херсонської області, Високопільського районного суду Херсонської області, Іванівського районного суду Херсонської області, Скадовського районного суду Херсонської області, Каланчацького районного суду Херсонської області, Чаплинського районного суду Херсонської області Великоолександрівському районному суду Херсонської області.

Згідно з Переліком місцевих судів, у яких надмірний рівень судового навантаження або в яких неможливо здійснювати правосуддя, затвердженим рішеннями Комісії від 26.02.2025 № 41/зп-25 та 05.03.2025 № 46/зп-25) Великоолександрівський районний суд Херсонської області займає перше місце серед усіх судів України за критерієм - надмірний рівень судового навантаження.

На підставі вищенаведених положень ЦПК України, суддя,

постановив:

Заяву представника позивача Промітного Дмитра Сергійовича про забезпечення позову залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя: ________________ О.О. Сікора