У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Вигівська В. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, Кредитна спілка «ЗаРаЗ» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, Кредитна спілка «ЗаРаЗ» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 05 липня 2011 року на підставі рішення Подільського районного суду міста Києва від 01 вересня 2009 року по справі № 2-151/2009 було здійснено реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

29 квітня 2021 року між ОСОБА_2 та Кредитною спілкою «ЗаРаЗ» було укладено кредитний договір № КВ-00065/04-21/1412, за умовами якого Кредитна Спілка «Зараз» надає ОСОБА_2 фінансовий кредит у формі кредитної лінії з лімітом в сумі 547155,00 грн., в межах якого ОСОБА_2 може отримувати будь-які суми кредиту на умовах строковості, зворотності, цільового характеру використання, платності та забезпеченості, строком на 36 місяців по 29 квітня 2024 року.

29 квітня 2021 року між ОСОБА_2 та Кредитною Спілкою «Зараз» було укладено Додатковий договір № б/н до кредитного договору № КВ-00065/04-21/1412 від 29 квітня 2021 року у відповідності до якого підпункт 1.4.1. Кредитного договору викладено в наступній редакції: «1.4.1. Кредит надається строком на 60 (шістдесят) фактичних місяців від дати отримання ОСОБА_2 кредиту, тобто з 29 квітня 2021 року по 29 квітня 2026 року».

29 квітня 2021 року з метою забезпечення виконання ОСОБА_2 зобов`язань за Кредитним договором між Кредитною спілкою «ЗаРаЗ» та ОСОБА_2 було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 4691. За умовами договору ОСОБА_2 передає в іпотеку Кредитній Спілці «Зараз» у якості забезпечення виконання всіх своїх зобов`язань за Кредитним договором квартиру АДРЕСА_2 .

Як зазначено у позовній заяві, ОСОБА_2 довідалась про те, що 07 липня 2025 року о 14:53 годині Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль Іриною Миколаївною на підставі заяви про державну реєстрацію прав Кредитної Спілки «Зараз» було здійснено державну реєстрацію речового права (права власності) на квартиру АДРЕСА_1 . 09 липня 2025 року Приватним нотаріусом Гамаль Іриною Миколаївною було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 79828468, на підставі якого було здійснено державну реєстрацію на квартиру за Кредитною спілкою «ЗаРаЗ».

11 липня 2025 року Кредитна спілка «ЗаРаЗ» продала спірну квартиру ОСОБА_3 на підставі договору купівлі - продажу квартири, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль Іриною Миколаївною.

Посилаючись на те, що ОСОБА_2 не надавала згоду на передачу квартири у власність Кредитної спілки або ж на продаж квартири третім особам, з метою погашення заборгованості за Кредитним договором; вказуючи на порушення, як на її думку, норм законодавства, в результаті чого відбулась незаконна перереєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 , позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просить витребувати належну їй квартиру з незаконного володіння ОСОБА_3 .

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову, у якій обґрунтовує, що наразі власником квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно значиться ОСОБА_3 . Вказане свідчить про можливість розпорядження зазначеним майном, а відтак, існує достатньо обґрунтоване припущення про можливе відчуження цього майна, укладення нових правочинів із майном до завершення розгляду справи, з метою перешкодити ОСОБА_2 повернути у власність її частину.

Заявник зазначає, що не застосування заходів забезпечення позову може створити умови для зміни власників, а квартира може бути в подальшому відчужена іншим особам, що унеможливить виконання рішення суду та ефективний захист, поновлення порушених прав Позивача.

Відтак, посилаючись на те, що Кредитна спілка «ЗаРаЗ» незаконно набула власність на спірну квартиру та розпорядилася квартирою на користь ОСОБА_3 , позивач просив суд забезпечити позов шляхом:

- накладення арешту на належну на праві власності ОСОБА_3 квартиру, загальною площею 87,3 м2, житловою - 53,9 м1, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , за реєстраційним номером об`єкту нерухомого майна 000;

- заборони ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам, які діють в інтересах або від імені відповідачів, до моменту набрання законної сили рішенням у справі:

- вчиняти будь-які дії, спрямовані на вселення в житловий будинок, загальною площею 305,9 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 ;

- вчиняти будь-які дії, спрямовані на виселення ОСОБА_4 та членів її сім`ї з житлового будинку, загальною площею 305,9 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 ;

- здійснювати заміну замків, проникнення або інше обмеження доступу позивача до будинку, загальною площею 305,9 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 ;

- укладати будь-які правочини, договори (оренди, користування, довіреності, найму тощо), що стосуються користування або розпорядження спірним нерухомим майном;

- здійснювати перереєстрацію права власності на третіх осіб, проводити будь-які дії в реєстрах прав на нерухоме майно;

- передавати спірне майно у володіння або користування будь-яким іншим фізичним чи юридичним особам.

На підставі ст.153 ч.1 ЦПК України заява розглянута без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову, її обґрунтування, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується дана заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, вважає за необхідне частково задовольнити заяву, зважаючи на таке.

Так, встановлено, що ОСОБА_2 завернулася до суду з позовом про витребування на її користь майна, яке їй належало на підставі судового рішення та стало предметом іпотеки за договором, за яким іпотекодержателем була Кредитна спілка «ЗаРаЗ»

В заяві про забезпечення позову позивач просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно, адже такий захід унеможливить наступну перереєстрацію майна на інших осіб.

Отже, у випадку відчуження майна відповідачем затягнеться судовий процес та унеможливить у майбутньому виконання судового рішення у цій справі, що унеможливлює ефективний захист, поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Відповідно до ст.ст.149, 150 ч.1 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має на звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2, 10 частини першої, частини другої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Подібні правові висновки сформульовано Великою Палатою Верховного Суду

у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження

№ 14-729цс19), а також Верховним Судом у постановах від 13 грудня 2021 року у справі № 367/3765/20 (провадження № 61-549св21), від 12 січня 2022 року у справі № 568/525/21 (провадження № 61-14463св21), від 19 травня 2022 року у справі № 619/2293/21 (провадження № 61-15440св21).

Підставою для задоволення заяви про забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Крім того, забезпечення позову спрямоване насамперед проти несумлінних дій інших осіб, які за час розгляду справи можуть продати, знищити чи знецінити майно, тощо.

Частиною третьою статті 12 і частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.150 ч.3 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З інформації з Витягу з державного реєстру речових прав №434742982 від 09.07.2025 вбачається, що квартира зареєстрована на праві власності за Кредитною спілкою «ЗаРаЗ», а за інформацією з Витягу з державного реєстру речових прав №435154668 від 11.07.2025 вбачається, що квартира зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 .

З метою унеможливлення подальших дій щодо перереєстрації права власності на час розгляду справи, вбачаються підстави для арешту спірної квартири до ухвалення остаточного рішення у справі.

Втім, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову в частині зобов`язання ОСОБА_3 та будь-яких інших осіб, які діють в інтересах або від імені відповідачів, вчиняти будь-які дії, пов`язані з іншим об`єктом нерухомого майна - житловим будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , адже даний об`єкт нерухомого майна не є спірним в межах даної справи. Відтак, заява підлягає задоволенню частково.

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 149-153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, Кредитна спілка «ЗаРаЗ» про витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_5 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000, до набрання законної сили рішенням суду у справі.

В решті вимог заяви - відмовити.

Для цілей виконання ухвали вважати Стягувачем - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_6 ; РНОКПП - НОМЕР_1 ); Боржником - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_7 ; РНОКПП - НОМЕР_2 );

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяТ. В. Войтенко