Справа № 2018/2-4744/11
н/п 2/2018/962/2012
УХВАЛА
"24" липня 2025 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши з власної ініціативи питання про виправлення описки у рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.05.2012 у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
05 грудня 2012 року позивач ОСОБА_1 звернулась до ОСОБА_2 з позовом про розірвання шлюбу.
05.04.2012 ухвалою Київського районного суду м. Харкова відкрите провадження, розгляд справи призначений на 04.05.2012.
Рішенням Київського районного суду м. Харкова шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 26.02.2000 у Київському відділі державної реєстрації актів громадянського стану м. Харкова, розірваний, позивачу залишене шлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Однак, під час оформлення вищезазначеного рішення допущено описку, що полягає у невірному зазначені дати ухвалення рішення, так вказано «05.05.2012» замість «04.05.2012».

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне:

Положеннями ч.1, ч.2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суддя вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне постановити у справі ухвалу про виправлення вищезазначеної описки.

Керуючись ст. 260, 269 ЦПК України, суд, -

постановив:

Виправити описку у вступній частині рішення Київського районного суду м. Харкова від 04.05.2012, зазначивши дату ухвалення замість невірної «05.05.2012» вірну «04.05.2012».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Київського районного суду м. Харкова від 04.05.2012.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Єфіменко