Справа № 295/4368/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі: головуючого судді Рожкової О.С., за участю секретаря судового засідання Цимбалюк А.Ю., розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Головного управління Національної поліції в Житомирській області, треті особи: ОСОБА_1 , яка є представником неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 22.03.2024 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Галагуз Д.М. звернулась до Богунського районного суду міста Житомира із позовом до "Держава Україна в особі Головного управління Національної поліції в Житомирській області», в якому просила: визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини за законом після чоловіка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Житомирі, починаючи з дня набрання рішенням законної сили".

1.2. Позивач, як дружина померлого ОСОБА_4 , вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на момент смерті чоловіка перебувала у важкому психологічному стані, пов`язаному з тривалим періодом його тяжкої хвороби та смертю. Позивач залишилася одна з двома малолітніми дітьми, несучи на собі тягар побутових, соціальних та військових обов`язків в умовах воєнного стану в Україні. Через це вона не мала можливості своєчасно звернутись до нотаріуса із відповідною заявою для відкриття спадкової справи.

1.3. Крім того, позивач фактично проживала з чоловіком до його смерті, доглядала за ним у період хвороби, тобто здійснювала дії, що свідчать про прийняття спадщини. Водночас її неповнолітні діти вважаються такими, що прийняли спадщину згідно зі ст. 1268 ЦК України. Зброя, як єдине спадкове майно, що залишилося після померлого, не може бути оформлена на дітей через їхній вік, тому для збереження прав спадкоємців та уникнення втрати майна державою, позивач просить суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. 26.03.2024 ухвалою Богунського районного суду м. Житомира справу №295/4368/24 передано за підсудністю до Корольовського районного суду м. Житомира.

2.2. 29.04.2024 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку із її невідповідністю вимогам процесуального закону, надано строк для усунення недоліків заяви.

2.3. 29.05.2024 ОСОБА_1 подала до суду заяву про виправлення недоліків, до якої додала примірник позовної заяви з виправленими недоліками.

2.4. 04.06.2024 ухвалою суду відкрито провадження у цивільній справі №296/436/24, яку вирішено розглядати у загальному позовному провадженні, призначено підготовче засідання.

2.5. 01.07.2024 представник Головного управління Національної поліції в Житомирській області Мельнічук Ю.В. через підсистему «Електронний Суд» подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити, оскільки ГУНП в Житомирській області не має повноважень встановлювати чи визначати спадкоємців зброї; позивачка не надала необхідних документів для оформлення права на спадщину; не довела поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини; питання, порушені в позові, не стосуються діяльності поліції як органу виконавчої влади.

2.6. 02.12.2024 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

2.7. 25.02.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Галагуз Д.М. подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала повністю та просила проводити розгляд справи за її відсутності та задовольнити позов.

2.8. 25.02.2025 представник Головного управління Національної поліції в Житомирській області Мельнічук Ю.В. подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у відсутність представника Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в задоволенні позову просив відмовити.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

3.1. 30.07.2016 ОСОБА_4 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.07.2016 (а.с.5).

3.2. ІНФОРМАЦІЯ_4 у ОСОБА_4 та ОСОБА_1 народився син ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 12.09.2017 (а.с.7).

3.3. ІНФОРМАЦІЯ_5 у ОСОБА_4 та ОСОБА_1 народився син ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 24.01.2019 (а.с.7 на звороті).

3.4. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, що стверджується копією свідоцтва про смерть виданого повторно серії НОМЕР_4 від 28.02.2024 (а.с.10).

3.5. Місце проживання ОСОБА_4 було зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , що стверджується листом Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 01.03.2024 (а.с.8).

3.6. 07.03.2024 приватним нотаріусом Муревич І.О. роз`яснено ОСОБА_1 що вона протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подала заяву про прийняття спадщини, а також на момент смерті за адресою померлого зареєстрована не була, тому в силу ч. 1 ст. 1272 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину, що стверджується листом №31/01-16 від 07.03.2024 (а.с.12).

3.7. Відповідно до довідки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кам`янка» від 20.03.2024, що видана ОСОБА_1 , вбачається, що вона та діти: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 постійно проживали з ОСОБА_4 до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

ІV. НОРМИ ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

4.1. Згідно зі статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

4.2. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

4.3. За змістом частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок, зокрема, смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

4.4. Статтею 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

4.5. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

4.6. Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

4.7. Відповідно до положення статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частині 1). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3).

V. МОТИВИ СУДУ

5.1. Із матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та з яким на момент смерті проживали ОСОБА_1 та їх спільні діти: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців із дня смерті чоловіка, тому просить суд встановити їй додатковий строк.

5.2. Так, позивачка мотивує пропуск строку поважними обставинами - перебуванням у тяжкому психологічному стані після тривалого догляду за тяжкохворим чоловіком, поєднаним із одночасним вихованням двох малолітніх дітей в умовах воєнного стану, що підтверджується поясненнями, довідками, а також узгоджується з загальновідомими обставинами життя в Україні в умовах війни.

5.2. Суд бере до уваги позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, згідно з якою неналежним відповідачем є особа, на яку неправомірно покладено обов`язок щодо предмета позову, а також практику Касаційного цивільного суду у справах № 752/3435/16 та № 2516/1356/12-ц, відповідно до яких належними відповідачами у спорах про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину або вважаються такими, що її прийняли.

5.3. Суд звертає увагу, що спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є його дружина - позивачка та їх малолітні діти. Враховуючи імперативну норму ч. 3 ст. 1268 ЦК України, малолітні діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , вважаються такими, що прийняли спадщину.

5.4. Отже, саме діти ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є належними спадкоємцями, а не Головне управління Національної поліції в Житомирській області, до якого помилково подано позов. Враховуючи усталену практику Верховного Суду (зокрема, постанова від 03.10.2018 справа № 2516/1356/12-ц), суд не може ухвалювати рішення щодо неналежного відповідача.

5.5. Таким чином, за відсутності правових підстав для пред`явлення позову до неналежного відповідача, суд вважає, що позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

VІ. ЩОДО СУДОВИХ ВИТРАТ

6.1. За правилами частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із відмовою суду у задоволенні позовних вимог повністю, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору за подання позову покладаються на останнього.

Керуючись статтями 89, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 , відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_2 ,

РНОКПП НОМЕР_5

Відповідач:

Держава Україна в особі Головного управління Національної поліції в Житомирській області,

зареєстроване місцезнаходження за адресою:

10008, м.Житомир, Старий Бульвар, 5/37,

Треті особи:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

в особі законного представника ОСОБА_1

зареєстроване місце проживання за адресою:

АДРЕСА_2

Головуючий суддя Олена РОЖКОВА