Придніпровський районний суд м.Черкаси
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Кондрацької Н.М.

при секретарі Мелещенко О.В.,

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника позивача адвоката Чакалова А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що між нею та відповідачем 04.09.1997 зареєстровано шлюб у Відділі реєстрації актів громадянського стану Черкаського міськвиконкому, про що було зроблено відповідний актовий запис № 1415. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Вказаний шлюб виявився невдалим. Подальше сімейне життя і збереження сім`ї неможливо, оскільки сторони втратили один до одного почуття любові і поваги, через різні погляди на життя, шлюб існує формально, шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому просить шлюб розірвати, залишити їй шлюбне прізвище, судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою суд від 13.06.2025 прийнято та відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідачем ОСОБА_2 16.07.2025 до суду подано клопотання про надання строку на примирення тривалістю шість місяців.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її адвокат Чакалов А.К. позовні вимоги підтримали у повному обсязі та наполягали на розірванні шлюбу. Позивачка категорично заперечувала щодо надання строку на примирення, оскільки її рішення про розірвання шлюбу є виваженим та остаточним. Пояснила суду, що вона знаходиться під постійним моральним та психологічним тиском, а в разі надання строку на примирення вона змушена буде поневірятись по знайомих та друзях, оскільки не може перебувати разом з відповідачем. Повідомила, що тривалий час життя з відповідачем є нестерпним, відповідач не виконує хатню роботу, а вона, у свою чергу, робить усе одна: прибирає, готує тощо. Через характер відповідача повнолітні діти обмежили спілкування з ним. Крім того, відповідач дозволяє приходити до неї її онуці лише у вихідні дні. Усе це є підставами для розірвання шлюбу. При цьому після розірвання шлюбу просила залишити їй шлюбне прізвище та судовий збір покласти на відповідача.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, заперечував щодо розірвання шлюбу та стягнення з нього на користь позивачки суми судового збору. Суду пояснив, що рішення позивачки про розірвання шлюбу прийняте на емоціях та під впливом інших осіб, просив надати строк на примирення, у період якого емоції позивачки вщухнуть. Додав, що вони з позивачем не сварились та вважає, що усі посилання позивачки є неправдивими. Повідомив, що інвалідом першої чи другої групи він не є та будь-яких пільг не має.

Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 22.07.2025, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про надання шестимісячного строку на примирення.

Заслухавши думку позивача, її представника та відповідача, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

З матеріалів справи встановлено, що 04.09.1997 сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів громадянського стану Черкаського міськвиконкому, про що було зроблено відповідний актовий запис № 1415, що підтверджується даними свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 04.09.1997.

Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Майнового спору між сторонами на даний час немає.

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року, «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, сімейних відносин сторони не підтримують, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе, а тому, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде шкодити їхнім інтересам.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають до задоволення.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК з відповідача на користь позивачки слід стягнути судовий збір у сумі 1211,20 грн., сплачений нею при подачі позову до суду. Відповідачем будь-яких відомостей щодо наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору до суду не надано.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 141, 259, 265, 268, 273, 355 ЦПК України, суд, -

Вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , зареєстрований 04 вересня 1997 року у відділі реєстрації актів громадського стану Черкаського міськвиконкому, актовий запис № 1415 розірвати.

Після розірвання шлюбу лишити позивачу ОСОБА_1 шлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) 1211 грн. 20 коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Повний текст рішення буде виготовлений 28.07.2025.

Головуючий: Н. М. Кондрацька