Провадження № 2/201/4237/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 липня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, третя особа - ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

22.07.2025р. Соборним районним судом м. Дніпра через підсистему «Електронний суд» отримана зазначена позовна заява, подана представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Кінько О.В., в якій позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його баби ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2025р. для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху.

Відповідно до норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місце проживання/перебування відповідача (ст.27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст.30 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Правила виключної підсудності мають пріоритет над правилами загальної підсудності.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 11 липня 2019 року у справі № 462/7217/18.

Згідно роз`яснень, викладених у п.42 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» за № 3 від 01 березня 2013 року виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Зокрема, до таких позовів відносяться і позови про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За правилами чинного ЦПК України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном, а тому за правилами ч.1 ст.30 ЦПК України, позов повинен пред`являтися за місцем знаходження вказаного нерухомого майна, що відповідає правовій позиції викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду у справі № 373/118/20, провадження № 61-20156св21 від 13.04.2022 виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення». Спір, предметом якого є встановлення наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, має виключну підсудність.

Таким чином, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

Судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності) (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Як випливає з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на два об`єкти нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером :00:003:0425 розміром 3,23га, що розташована на території Драбинівської сільської територіальної громади (Сухомаячківська сільська рада) Полтавського району Полтавської області.

Позов подано Соборному районному суду міста Дніпра за підсудністю, обраною позивачем за основною частиною нерухомого майна - квартири.

Відповідно до п. 16 ст. 28 ЦПК України позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленою ст. 30 цього Кодексу.

Оскільки позов стосується визначення додаткового строку для прийняття спадщини на декілька об`єктів нерухомого майна, то повинен пред`являтися за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є вищою.

У позовній заяві не обгрунтовано, чому квартира АДРЕСА_1 є основною частиною нерухомого майна, або її вартість є вищою, ніж вартість земельної ділянки.

Згідно загальнодоступної інформації в мережі інтернет, в тому числі відео (наприклад, https://www.youtube.com/watch?v=_SEJ9XU1CRk) багатоквартирний будинок АДРЕСА_2 є знищеним впродовж бойових дій на території міста у лютому-березні 2022р.

Тому з метою вірного визначення підсудності позову позивачу слід зазначити вартість об`єктів нерухомого майна, які входять у склад спадщини (наприклад, вказати оціночну вартість спірного спадкового майна згідно довідок, сформованих відповідно до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17.05.2018 р. № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129), виклавши таким чином обставини, якими обґрунтовується обрання підсудності поданого позову.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 151, 153, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, третя особа - ОСОБА_2 залишити без руху, про що повідомити заявникові та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева